Справа № 420/6020/19
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6020/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Марина П.П.,

При секретарі Пивовар Т.В.,

за участю сторін:

від позивача Губська Х.Ю.

від відповідача Гузенко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу №619 від 09.09.2019 року, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.09.2019 року № 619 ««Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_1 ;

поновити ОСОБА_2 на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області;

стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) суму грошового забезпечення поліцейського за період вимушеного прогулу з 09.09.2019 року по день фактичного поновлення на службі;

допустити до негайного виконання судового рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області та стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за період вимушеного прогулу з 09.09.2019 року по день фактичного поновлення на службі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що за результатом службового розслідування, проведеного на підставі наказу ДПП від 14.06.2019 року № 1066 «Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», встановлено порушення службової дисципліни позивачем, що виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанні службових обов`язків, а саме, у ніч на 02.04.2019 року позивач заснула під час виконання службових обов`язків у власному автомобілі. Наказом Департаменту патрульної поліції від 09.09.2019 року №619 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Позивач заперечує, щодо вчинення нею дисциплінарного проступку, та стверджує, що у ніч на 02.04.2019 року позивач, перебуваючи на службі, не спала; зазначений в оскаржуваному рішенні факт - сон під час несення служби - що становить склад дисциплінарного проступку, не мав місце.

Також позивач, в додаткових письмових поясненнях, посилається на численні порушення вчинені відповідачем під час здійснення службового розслідування, що у сукупності свідчить про упереджене ставлення до позивача та протиправність оскаржуваного наказу.

Таким чином, позивач переконана, що наказ ДПП НПУ від 09.09.2019 року №619 є протиправним та такими, що порушують її права, а тому підлягає скасуванню.

Представником відповідача надано до суду відзив на адміністративний позов (а.с.37-47 т.1) згідно з яким останній зазначив, що позовні вимоги вважає безпідставними та необґрунтованими.

В обґрунтування правової позиції представник відповідача зазначає, що за результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 12.08.2019 року. В ході службового розслідування встановлено, що заступивши відповідно до розстановки сил та засобів 3 батальйону УПП в Одеській області ДПП з 20:00 01.04.2019 до 08:00 02.04.2019 на нічне патрулювання та отримавши табельну вогнепальну зброю, поліцейські взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП сержанти поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відволіклись від несення служби та заснули під час виконання службових обов`язків у транспортному засобі Hyundai і30. номерний знак НОМЕР_2 , який належить сержанту поліції ОСОБА_2 , за адресою: м. Одеса, «Морській вокзал», вул. Приморська 6, втративши при цьому пильність, що було зафіксовано командиром роти № 3 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП капітаном поліції Балакіним М.О. представник відповідача вказує, що даний факт підтверджується відеозаписом з його мобільного телефону, а також поясненнями сержанта поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 та капрала поліції ОСОБА_5 , а отже вчинили дисциплінарний проступок, який тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Крім того, службовим розслідуванням враховано, що сержант поліції ОСОБА_6 має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді - попередження про неповну службову відповідність, оголошене наказом Департаменту патрульної поліції № 486 від 04.07.2019. Дана обставина обтяжує відповідальність поліцейського.

Таким чином, представник відповідача вважає, що оскаржуваний наказ є правомірним та прийнятим у межах повноважень наданих керівникові Департаменту патрульної поліції та у спосіб визначений чинним законодавством. Разом з цим, твердження позивача щодо відсутності в його діях порушень службової дисципліни спростовуються матеріалами службового розслідування, а тому позовні вимоги заявлені ОСОБА_6 не підлягають задоволенню.

В додаткових письмових поясненнях представник позивача, крім іншого зазначила, що здійснення службового розслідування подій, що мали мати місце в інші дні ніж 02.04.2019 року, відповідно до наказу ДПП від 14.06.2019 року №1066 є незаконним, оскільки виходить за межі призначеного службового розслідування, а тому здобуті під час такого службового розслідування обставини не можуть слугувати підґрунтям для дисциплінарної відповідальності ОСОБА_6 .

Крім того, представник позивача зазначає, що у спірному наказі не зазначено про наявність, вид і розмір реальної шкоди від дисциплінарного проступку позивачки. А також не встановлено причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Ухвалою суду від 15.10.2019 року відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 05.12.2019 року зупинено провадження по справі до вирішення заяви про відвід.

Ухвалою суду від 26.12.2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено провадження по справі.

Ухвалою суду від 26.12.2019 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 18.02.2020 року продовжено строк підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 05.03.2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 18.03.2020 року зупинено провадження до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою суду від 02.02.2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено провадження у справі.

В судовому засіданні, призначеному на 19.02.2021 року представник позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечував та просив в його задоволенні відмовити.

В судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши наявні в справі письмові докази, оцінивши їх за власним внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді справи, заслухавши пояснення свідків, суд встановив наступні факти та обставини.

Судом встановлено, що в.о. заступника начальника УПП в Одеській області ДПП Архангельським В.М. на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції полковника поліції Є.Ю. Жукова подано доповідну записку (№8305/41/13/03/03-19 від 02.05.19) про факт можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_7 та поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 сержантом поліції Колцою Володимиром Степановичем, що відповідно до рапорту командира роти № 3 батальйону № З УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_4 виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанню своїх службових обов`язків 02.04.2018.

В доповідній записці зазначено, що до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції надійшов рапорт командира роти № 3 батальйону № 3 УПП в Одеській області капітана поліції Балакіна М.О. за реєстр. № ВН6305/41/13-2019 від 02.04.2019 в якому він зазначив, що 02.04.2019 під час перевірки несення служби піших екіпажів УПП в Одеській області ДПП ним були виявленні поліцейські взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП сержанти поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , які спали у транспортному засобі Hyundai і30, номерний знак НОМЕР_2 . Відповідно до рапорту капітана поліції ОСОБА_4 при спробі розбудити вищевказаних працівників УПП в Одеській області ДПП, сержант поліції ОСОБА_7 зачинилась у транспортному засобі, на вимогу вийти з автомобіля не реагувала та надалі поїхала з місця події. Через деякий час вищевказаний транспортний засіб був зупинений, однак сержант поліції ОСОБА_7 повідомила, що вона не спала у автомобілі. Капітан поліції ОСОБА_4 також повідомив, що під час спілкування з сержантом поліції ОСОБА_7 , у останньої було виявлено порушення правил носіння однострою поліцейськими, а саме: відсутній шеврон з надписом «поліція», а також кокарда на головному уборі була повернута в бік. Також до матеріалів справи додаються рапорти, складені тимчасово виконуючим обов`язки заступника командира роти № 1 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП лейтенантом поліції Ендеберєю Є.А., в яких останній і зазначає, що сержант поліції ОСОБА_7 постійно не з`являється на шикування перед початком змін. Відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут І Національної поліції» підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Враховуючи викладене в.о. заступника начальника УПП в Одеській області ДПП Архангельський В.М. просив призначити службове розслідування, проведення якого доручити комісії у складі: голови - начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Рибака Ю.В., членів - заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції Архангельського В.М. та старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 (а.с. 51-52 т.1)

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2019 року №1066 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_7 та поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_3 , у зв`язку з обставинами викладеними в рапорті командира роги № 3 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_4 , який зареєстрований в управлінні патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції за № ВН 6305/41/13-2019 від 02.04.2019 та виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанню своїх службових обов`язків за подією, що мало місце 02.04.2019, відповідно до частин першої-четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIІІ призначено службове розслідування. (а.с. 53 т.1)

З даним наказом позивач ознайомлена 25.06.2019 року, про що свідчить підпис З.В. Мельник. (а.с. 54 т.1)

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №1204 від 12.07.2019 року продовжено строк проведення службового на 1 місяць на підставі доповідної записки т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції Володимира Архангельського. (а.с.55-57 т.1).

09 серпня 2019 року комісією складено висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 2 роти №1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_7 та поліцейським взводу № 2 роти № і батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції Колцою Володимиром Степановичем, у зв`язку з обставинами викладеними в рапорті командира роти №3 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції каштана поліції ОСОБА_4 , який зареєстрований в управлінні патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції за № ВН 6305/41/13-2019 від 02.04.2019 та виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанню службових обов`язків за подією, що мало місце 02.04.2019 року та неодноразовому порушенні трудового розпорядку, а саме: не з`явлення на цільові інструктажі та додаткові заняття, несвоєчасне отримання та повернення табельної вогнепальної зброї, ігноруванні наказів та вказівок керівництва.

Висновок затверджений начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції Жуковим Є. 12.08.2019 року.

Так, відповідно до висновку комісії від 09.08.2019 року, службове розслідування, щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_7 та поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції Колцою Володимиром Степановичем, у зв`язку з обставинами викладеними в рапорті командира роти № 3 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_4 , який зареєстрований в управлінні патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції за № ВН 6305/41/13-2019 від 02.04.2019 та виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанню своїх службових обов`язків за подією, що мало місце 02.04.2019, завершено.

Також комісія дійшла висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог, підпунктів 1, 3, 5, 10, 13 п. 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 05.01.2016 № 4/1, пунктів 1, 2, 4, 6, 8, 12 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 2, 9 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС 09.1 1.2016 № 1179, пункту 19 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 16.02.2018 № 111, зважаючи, на вимоги частини 12 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», на підставі пункту частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національне поліції України», до поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

09.09.2019 року Департаментом патрульної поліції Національної поліції України виданий наказ №619 за підписом начальника полковника поліції Жукова Є., «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення, відповідно до пунтку 2 якого до поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 наказано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. (а.с. 179-180 т.1).

Наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України виданий наказ №619 від 09.09.2019 року реалізований наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №692 о/с від 10.09.2019 року «Про особовий склад», яким відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», звільнити зі служби в поліції:

по управлінню патрульної поліції в Одеській області

сержанта поліції ОСОБА_2 (0002849), поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3, з 10 вересня 2019 року, із відрахуванням грошового забезпечення за 10 діб щорічної чергової оплачуваної відпустки за час невідпрацьованої частини календарного року.

Станом на день звільнення стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років, надання додаткової оплачуваної відпустки у календарному обчисленні становить 04 роки 01 місяць 08 днів, у пільговому обчисленні (без урахування вислуги в календарному обчисленні) - 00 років 01 місяць 01 день. (а.с. 181 т.1).

З наказами Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №619 від 09.09.2019 року та №692 о/с від 10.09.2019 року позивач ознайомлена 10.09.2019 року.

Позивач вважає, що наказ ДПП НПУ№619 від 09.09.2019 року протиправним, такими, що порушує права позивача та підлягає скасуванню, а тому позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно із статтею 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для проведення службового розслідування;

форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до пункту 4 Розділу 1 Порядку №893 зазначено, що в наказі про призначенні - службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії - визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо). Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Судом встановлено, що наказом начальника Департаменту Патрульної поліції Є.О. Жукова №1066 від 14.06.2019 року «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків окремих працівників УПП в Одеській області ДПП» призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію у складі голови комісії капітана поліції ОСОБА_9 , начальник управління патрульної

поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції;

членів комісії:

підполковник поліції ОСОБА_10 , заступник начальника управління - начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління паїрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції;

старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції. (а.с.53 т. 1).

З зазначеним наказом позивач ознайомилась 25.06.2019 року, про що свідчить її особистий підпис (а.с. 54 т. 1).

Також, з матеріалів справи вбачається, що під час проведення службового розслідування позивачу направлялись засобами поштового зв`язку листи «Про запрошення до УПП в Одеській області» стосовно ознайомлення з наказом Департаменту Патрульної поліції №1066 від 14.06.2019 року та надання пояснень по даних фактам на 25.06.2019 року на 10.30 год. Відповідно до інформації офіційного сайту «Укрпошта» поштові відправлення вручені адресату 21.06.2019 року та 22.06.2019 року. (а.с.128-138 т.1).

Разом з тим, представник позивача вказує, що факт відправки 19.06.2019 фізичною особою ОСОБА_8 поштового відправлення, з якого не можливо встановити, що саме містилося у відправленні, на адресу ОСОБА_7 засобами поштового зв`язку ТОВ «Нова пошта» не може вважатися належним доказом її повідомлення. Запрошення на засідання комісії повинно було відправлятися відповідачем, а не фізичною особою ОСОБА_8 за таких обставин позивач не була повідомлена про дати засідань комісії та про проведення відносно неї службового розслідування.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що окрім направлення запрошень засобами поштового зв`язку ТОВ «Нова пошта», що не заборонено законом, як вже зазначено вище, відповідачем також запрошення направлені засобом поштового зв`язку через оператора ПАТ «Укрпошта», та відповідно до інформації з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» вручені адресату на за адресами направлення 21.06.2019 року та 22.06.2019 року. А отже, позивач належним чином повідомлена про дату засідання комісії 25.06.2019 року.

Крім того, позивач з`явилась 25.06.2019 року за адресою вказаною у запрошеннях та ознайомилась з наказом про призначення службового розслідування та про необхідність з`явитися 03.07.2019 року для надання пояснень з приводу подій, які мали місце 02.04.2019 року, про що свідчать особисті підписи позивача.

При цьому, судом встановлено, що позивач 03.07.2019 року на засідання комісії не з`явилась та будь-яких заяв, клопотань від позивача до дисциплінарної комісії не надходило.

Разом з тим, судом встановлено, що у зв`язку з надходженням на адресу позивача погроз стосовно застосування до неї та до її дитини насильства та знищення майна, що пов`язано з виконанням ОСОБА_7 службових обов`язків, позивач 04.07.2019 року звернулась із заявою повідомленням по вчинення кримінального правопорушення до керівника Департаменту внутрішньої безпеки НПУ.

Однак, зазначене не спростовує того факту, що позивач вчасно та належним чином була повідомлена про дати засідання комісії з проведення службового розслідування та ненадання позивачем жодних пояснень, заяв до дисциплінарної комісії, в тому числі щодо надходження на її адресу погроз стосовно застосування насильства до ОСОБА_7 та її дитини.

З огляду на зазначене, суд вважає необґрунтованими доводи позивача про те, що ОСОБА_7 була обмежена в реалізації права на захист, можливості надати письмові пояснення щодо обставин та доказів правомірності своїх дій, оскільки матеріалами справи підтверджено, що позивач була обізнана щодо проведення службового розслідування, підстав його проведення та мала можливість надати додаткові пояснення що стосується подій які мали місце 02.04.2019 року.

Разом з тим, відповідно до висновків службового розслідування, дисциплінарною комісією також досліджувались обставини щодо відсутності позивача на шикування та порушення дисципліни в період з 03.04.2019 року по 30.05.2019 року, що не передбачено наказом Департаменту патрульної поліції №1066 від 14.06.2019.

В свою чергу, представник позивача обґрунтовано зауважує на тому, що листи не містять інформації, що ОСОБА_7 пропонується надати пояснення з приводу обставин відсутності на шикуванні перед зміною, а отже слідує висновок, що позивач не була повідомлена про проведення службового розслідування за фактом її відсутності на шикуванні перед зміною 01.04.2019, 03.04.2019, 04.04.2019, 07.04.2019, 09.04.2019, 18.04.2019, 24.04.2019, 03.05.2019, 21.05.2019, 30.05.2019.

Обґрунтованими є також доводи представника позивача, що положеннями Дисциплінарного статуту, на який відповідач посилається в якості підстав для прийняття наказу №1066 від 14.06.2019, не передбачена можливість зміни або доповнення підстав проведення службового розслідування. Фактично позивач дізналася про ці факти, коли ознайомилася із матеріалами службового розслідування.

Таким чином, відповідачем не дотримано порядку проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №1066 від 14.06.2019 року.

В свою чергу предметом службового розслідування могла бути тільки подія, зазначена в наказі про призначення службового розслідування, тобто подія, що мала місце 02.04.2019 року.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179 (далі - Правила), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Суд зазначає, що одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює: повагу до гідності інших осіб; ввічливість та дотримання високої культури спілкування; доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів; недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі №815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами службового розслідування, дисциплінарною комісією встановлено, що заступивши на нічне патрулювання з 01.04.2019 на 02.04.2019 та отримавши табельну вогнепальне зброю, поліцейські взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 УПП в Одеській області ДПП сержанти поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , відволіклись від несення служби та заснули під час виконання службових обов`язків у транспортному засобі Hyundai і30, номерний знак НОМЕР_2 , який належить сержанту поліції ОСОБА_7 , за адресою: м. Одеса, «Морській вокзал», вул. Приморська 6, втративши при цьому пильність, що було зафіксовано командиром роти № 3 батальйону № З УПП в Одеській області ДПП капітаном поліції Балакіним М.О. Даний факт підтверджується відеозаписом з його мобільного телефону, а також поясненнями сержанта поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 та капрала поліції ОСОБА_5 , а отже вчинили дисциплінарний проступок, який тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Так, позивач категорично заперечує, що вона заснула під час виконання службових обов`язків, та наполягає на тому, що позивач повідомила капітана ОСОБА_4 на його мобільний телефон про те, що вона та її колега дуже замерзли та їм необхідно трохи погрітися та отримали дозвіл.

Відповідно до графіку видачі/прийому табельної зброї та спецзасобів управління патрульної поліції в Одеській області ДПП, затвердженого начальником управління патрульної поліції в Одеській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_11 для підрозділу рота №3 (приморський район) час видачі/прийому є: І зміна з 07.20 до 07.30, ІІ зміна з 19.20 до 19.30. (а.с. 64 т.1)

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до розстановки сил та засобів 3 батальйону Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП НП України ОСОБА_7 заступила на службу з 20:00 01.04.2019 року до 08:00 02.04.2019 року. (а.с. 62 т.1)

Відповідно до запису в книзі нарядів 3 батальйону 1-ї роти Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції, задіяний особовий склад на охорону публічної безпеки і правопорядку на території м.Одеси та Одеської області 01.04.2019 року. Перед заступанням на службу особовому складу доведено інформацію про всі надзвичайні події за участі ПП, НПУ та інше згідно службової телеграми керівництва ДПП від 05.09.2017 року.

За порядковим номером запису 23 ОСОБА_7 отримала зброю та набої о 19.15 та здала о 08.58, тобто згідно графіку видачі/прийому табельної зброї та спецзасобів.

За порядковим номером запису 24 ОСОБА_3 отримав зброю та набої о 19.15 та здав о 08.59.

Командиром батальйону №3 УПП в Одеській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_12 здійснено запис про те, що цільовий інструктаж із заходів особистої безпеки та інструктаж із заходів поводження з вогнепальною зброєю провів. Весь особовий склад роти №1 батальйону №3 допущено до несення служби.

Також, в журналі обліку та видачі, повернення технічних засобів Управління патрульної поліції в Одеській області міститься запис про отримання ОСОБА_7 01.04.2019 року о 21.15 планшету №21 та його повернення 03.04.2019 року о 07:20.

Позивач стверджує, що планшет вона не отримувала а підпис в журналі їй не належить.

В свою чергу, зрівнявши підписи в книзі нарядів та в журналі обліку та видачі, повернення технічних засобів, можна дійти висновку, що підписи дійсно зовсім інші та не схожі між собою.

Між тим, нічна зміна позивача закінчилась 02.04.2019 року о 08.00 ранку, проте запис в журналі про повернення планшету №21 здійснена тільки 03.04.2019 року. При цьому, жодних службових чи доповідних записок стосовно не повернення позивачем після зміни планшету №21 безпосереднім керівником не складено.

Разом з тим, позивач зазначає, що вона не отримувала планшет, оскільки їх не вистачає для всіх екіпажів, та видають планшети тільки тим екіпажам, які відпрацьовують виклики « 102», а її екіпаж був у пішому патрулі та виклики не відпрацьовували.

Поряд з зазначеним, представник відповідача вказує, що позивач у разі необхідності скористатися перервою повинна була узгодити це питання з безпосереднім керівником та поставити у спеціальному програмному забезпеченні свого планшетного пристрою відмітку про перебування на перерві. Однак цього позивачем не зроблено.

Суд зазначає, що під час проведення службового розслідування не досліджувалось питання стосовно того, що позивач у складі екіпажу «Океан 362» не проставила відповідних відміток в програмному забезпеченні на планшеті та не попередила свого безпосереднього керівника про таку перерву.

З огляду на зазначене, дослідивши надані докази та пояснення у сукупності, суд дійшов висновку, щодо відсутності доказів, які б підтверджували отримання позивачем планшету та рації. А отже екіпаж позивача не був забезпечений технічними засобами зв`язку та не мав можливості поставити відмітку про час відпочинку, як про те зазначає представник відповідача.

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за № 669/28799, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Таким чином, екіпаж «Океан 362», у складі якого несла службу позивач, скориставшись годиною відпочинку не порушив чинного законодавства.

Стосовно висновків дисциплінарної комісії, щодо наявності факту сну.

Так, відповідно до висновків службового розслідування заступивши на нічне патрулювання з 01.04.2019 на 02.04.2019 та отримавши табельну вогнепальне зброю, поліцейські взводу № 2 роти № 1 батальйону № З УПП в Одеській області ДПП сержанти поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , відволіклись від несення служби та заснули під час виконання службових обов`язків у транспортному засобі Hyundai і30, номерний знак НОМЕР_2 , який належить сержанту поліції ОСОБА_7 , за адресою: м. Одеса, «Морський вокзал», вул. Приморська 6, втративши при цьому пильність, що було зафіксовано командиром роти № 3 батальйону № З УПП в Одеській області ДПП капітаном поліції Балакіним М.О. Даний факт підтверджується відеозаписом з його мобільного телефону, а також поясненнями сержанта поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 та капрала поліції ОСОБА_5 , а отже вчинили дисциплінарний проступок, який тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Судом досліджено відеозаписи надані представником відповідача, які відзняті на особистий мобільний телефон капітаном поліції ОСОБА_4 .

З дослідженого запису вбачається, що сержанти поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_3 дійсно перебувають в автомобілі. При цьому у ОСОБА_7 верхню частину обличчя закриває шапка, а нижню шарф.

Між тим, на відео чітко вбачається, що ОСОБА_7 відреагувала на стук миттєво, одномоментно зі стуком змінивши положення тіла.

Сержант ОСОБА_3 . В свою чергу ніяк не відреагував, що також вбачається з дослідженого відео, пояснивши в письмових поясненнях, наявних в матеріалах службового розслідування, це тим, що він дійсно на якийсь момент заснув.

Досліджене відео не дає беззаперечних підстав вважати, що сержант поліції ОСОБА_7 спала, та як наслідок, як зазначив відповідач втратила пильність маючи при собі вогнепальну зброю.

Таким чином, в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступки, який тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Стосовно висновків відповідача щодо порушення позивачем службової дисципліни, внутрішнього розпорядку, яке виразилось в запізненнях, відсутності її на шикуванні та інструктажах, несвоєчасному отримання вогнепальної зброї та технічних засобів, суд вже зазначив, що вказані обставини не можуть бути предметом дослідження, оскільки відповідно до наказу №1066 від 14.06.2019 року, службове розслідування призначено виключно в межах встановлення можливого порушення позивачем дисципліни та виразилось у недобросовісному та непрофесійному виконанні своїх службових обов`язків за подією, що мало місце 02.04.2019 року.

Таким чином, відповідач, надавши оцінку обставинам викладеним в поясненнях, рапортах стосовно виконання службових обов`язків позивачем в період з 03.04.2019 року по 30.05.2019 року, вийшов за межі предмету службового розслідування визначеного наказом ДПП №1066 від 14.06.2019 року, а отже вказані висновки є протиправними та не можуть враховуватись при становленні наявності чи відсутності дисциплінарного проступку в діях позивача в межах даного службового розслідування.

З урахуванням наведеного та виходячи з аналізу всіх встановлених судом обставин, суд доходить висновку, що відповідачем прийнято оскаржуваного рішення без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття та з порушенням вимог чинного законодавства.

Крім того, суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення (постанова ВС України від 16 вересня 2015 року у справі 826/4418/14).

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 р. (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява N 28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 28 - 36, SeriesN 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Так, позивач просить суд скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.09.2019 року № 619 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_1 та поновити її на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області.

Однак, скасування оскаржуваного наказу не призведе до повного поновлення прав позивача, оскільки оскаржуваний наказ реалізований наказом Департаменту патрульної поліції від 10.09.2019 року №692о/с, яким і звільнено позивача зі служби в поліції.

Відповідно до ч.2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, суд, керуючись ч. 2 ст. 9 КАС України, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 10.09.2019 року №692о/с.

Розглянувши позовну вимогу позивача про поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З урахуванням встановлених обставин справи, суд дійшов висновку, що відповідачем трудові гарантії позивача були порушені при звільненні позивача, у зв`язку із чим повинні бути відновлені шляхом поновлення ОСОБА_7 на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області.

Відповідно до ч.2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Згідно з ч.1 ст. 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 р. №100 (далі Порядок №100), середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно п. 5 Порядку № 100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період (п.8 Порядку №100).

Згідно наданої Департаментом патрульної поліції довідки № 256 від 10.02.2021 року про доходи ОСОБА_7 за останні чотири місяці (травень - серпень 2019 року), загальна сума доходу за період з 01.05.2019 року по 31.08.2019 року складає 44950,11 грн. разом з тиму довідці зазначено, що сума за серпень (останній місяць перед звільненням) зазначена без урахування заборгованості за період перебування у відпустці без збереження грошового забезпечення (заробітної плати) за згодою сторін з 05.08.2019 року по 19.08.2019 року відповідно до наказу ДПП від 02.08.2019 року№588 в розмірі 5806,45 грн. (а.с.193 т.2).

У зв`язку з зазначеним, судом враховане грошове забезпечення позивача нараховане за 2 повних місяця перед звільненням червень та липень, які не містять перерахунків.

Виходячи із поняття вимушеного прогулу, кількість днів вимушеного прогулу визначається з дня звільнення та до винесення судом рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника, в даному випадку з 10 вересня 2019 року по 19 лютого 2021 року, що становить 363 робочих дні.

Таким чином, сума середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу ОСОБА_7 становить 201014,88 грн. (553,76 грн. х 105), з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

З огляду на викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є обґрунтованими та підтверджуються матеріалами справи.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст.75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожні докази, які є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про: 2) присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; 3) поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Згідно довідки Департаменту патрульної поліції №256 від 10.02.2021 року, середньомісячна заробітна плата ОСОБА_7 , яка підлягає стягненню за 1 (один) місяць, становить 12182,74 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 72-73, 77, 90, 242, 245, 255, 295, КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу №619 від 09.09.2019 року, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.09.2019 року № 619 ««Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.09.2019 року № 692о/с.

Поновити ОСОБА_2 на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області з 10.09.2019 року.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) суму середнього грошового забезпечення поліцейського за період вимушеного прогулу з 10.09.2019 року по 18.02.2021 року в розмірі 201014,88 грн (двісті одна тисяча чотирнадцять гривень вісімдесят вісім копійок) з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

Допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області.

Допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) суми середнього грошового забезпечення за період вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст виготовлено та підписано 01 березня 2021 року.

Позивач: ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

Відповідач: Департамент патрульної поліції Національної поліції України (, 03048, м.Київ, вул.Федора Ернста, буд.3)

Суддя П.П. Марин

.