Справа № 120/4679/20-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

23 лютого 2021 р. Справа № 120/4679/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни, розглянувши у письмовому провадженні питання про залишення позову без руху у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

В судове засідання призначене на 23.02.2021 р. сторони не з`явились, про дату і час і місце повідомлені належним чином, про що свідчать матеріали справи.

За змістом частини першої статті 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, враховуючи належне повідомлення сторін, суд вважає можливим вирішити питання про залишення позову без руху у письмовому провадженні.

Так, статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статтей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями статті 122 КАС України встановлюють, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Отже, як видно процесуальним законодавством визначено строк звернення до суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог, якщо інше не встановлено законом.

Так, предметом спору у даній справі є вимога про визнання винним позивача, що призвело до нанесення збитку державі у розмірі 423 129,36 грн. та стягнення таких (збитків).

При цьому, як видно із матеріалів справи 27.03.2018 р. комісією складено акт про нестачу ряду військового майна. Також, 27.03.2018 р. наказом командира військової частини НОМЕР_1 призначено службове розслідування з приводу нестачі майна в роті РХБЗ, за наслідком якого складено акт в якому вказано, що внаслідок службової недбалості ОСОБА_1 втрачено джерело бета -випромінювання.

Отже, як видно факт нестачі майна зафіксовано військовою частиною НОМЕР_1 в березні 2018 р.

В позовній заяві позивач посилається на норму статті 4 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", яка вказує, що особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Разом з тим, слід зазначити, що даний Закон набрав чинності 31.10.2019 р. , в той час, як спірні правовідносини виникли в березні 2018 р.

Отже, застосуванню підлягає закон, який діяв на час вчинення певної дії, відповідно Закон України " Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі" не підлягає застосуванню до правовідносин у даній справі, адже не має зворотньої дії.

Станом на березень 2018 р. підстави та порядок притягнення військовослужбовців до матеріальної відповідальності на час прийняття та звільнення відповідача із військової служби, регламентувались Положенням про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі , затвердженим постановою ВРУ від 23.06.1995 р. (далі- Положення №243/95-ВР ).

Пунктом 5 даного Положення передбачено, що час, протягом якого винного військовослужбовця і призваного на збори військовозобов`язаного може бути притягнуто до матеріальної відповідальності, не може перевищувати строків позовної давності, встановлених чинним законодавством.

Пунктом 23 Положення №243/95-ВР визначено, що командир (начальник) військової частини після розгляду матеріалів розслідування зобов`язаний особисто провести бесіду з військовослужбовцем або призваним на збори військовозобов`язаним, який притягається до матеріальної відповідальності. Якщо вину військовослужбовця або призваного на збори військовозобов`язаного повністю доведено, командир (начальник) військової частини не пізніш як у місячний термін з дня закінчення розслідування видає наказ про притягнення до матеріальної відповідальності винної особи з зазначенням розміру суми, що підлягає стягненню.

У разі, коли у місячний термін з дня закінчення розслідування винну особу до матеріальної відповідальності не притягнуто, відшкодування заподіяної державі шкоди провадиться шляхом подання позову до відповідного суду.

При цьому, дане Положення не містить норми щодо притягнення до матеріальної відповідальності протягом трьох років. В свою чергу, стаття 4 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", як зазначалось вище не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Відтак, суд доходить висновку, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду визначенні процесуальним законодавством, тобто три місяці з моменту виникнення підстави для звернення до суду. Такі підстави виникли в березні 2018 р., в той час як із позовом позивач звернувся у вересні 2020 р., тобто із пропуском строку звернення.

В позовній заяві, військова частина НОМЕР_1 вказує на впровадження з 30.03.2020 р. карантину, однак це не є поважною причиною пропуску звернення до суду з березня 2018 р. по 30.03.2020 р. А отже, клопотання позивача про поновлення строків звернення до суду з цих підстав не підлягає задоволенню.

Відтак, є необхідним запропонувати позивачу надати заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням інших поважних причин.

Відповідно до частини тринадцятої - чотирнадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169, 171 КАС України, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 5 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, а саме, надати заяву про поновлення строку звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Суддя Воробйова Інна Анатоліївна