Справа № 640/22063/20
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2021 року м. Київ № 640/22063/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Донця В.А. розглянув у спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києві з позовом про:

- визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2020 №54367 про відповідність ТОВ "Торговий Дом-спецтехніка" критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ "Торговий Дом-спецтехніка" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

- визнання протиправними та скасувати рішень комісії ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064;

- зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових за датою їх подання до реєстрації, податкові накладні ТОВ "Торговий Дом-спецтехніка" а саме: від 11.07.2019 №74, від 01.07.2019 №75, від 16.07.2019 №79, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №149, від 24.12.2019 №171, від 28.12.2019 №174, від 03.01.2020 №1, від 03.01.2020 №2.

Ухвалою суду від 22.09.2020 - відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснювати розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін, встановлено строки для подання заяв по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішення не містять чіткого визначення підстав та мотивів для прийняття рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, тобто є необґрунтованими, оскільки позивачем надано всі необхідні документи. За твердженням представника позивача, були відсутні правові підстави для прийняття рішення про віднесення товариства до ризикових платників податків, оскільки щодо порзивача не встановлено ознак ризиковості.

Представником Головного управління ДПС у м. Києві подано відзив, відповідно до якого представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зазначивши, шо комісією в ході аналізу документів, надісланих з повідомленням встановлено що позивачем не надано первинні документи, щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання передачі товарів (робіт, послуг)".

Відповідач - Державна податкова служба України правом на подання відзиву не скористався.

Розглянувши заяви по суті, дослідивши письмові докази, суд установив.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 21.05.2020 №54367, оскільки в ході аналізу баз даних ДПС України, пояснень та копій документів установлено, що платником зареєстровано податкові накладні за номенклатурою: автозапчастини, послуги з ремонту автомобільних запчастин. При цьому відображено придбання товарів та послуг у суб`єкта господарювання, який здійснює ризикову діяльність - ТОВ "Вімтерс". Відображено придбання товарів та послуг у суб`єктів господарювання, які здійснюють підміну номенклатури товарів (послуг): ТОВ "Геліус Альфа Трейд", ТОВ "Гред Трейд", ТОВ Гранд Тім", ТОВ "Голдфол".

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сформовано податкові накладні від: 11.07.2019 №74 на загальну суму 1.000.000,00 грн.; від 01.07.2019 №75 на загальну суму 71.571,19 грн.; від 16.07.2019 №79 на загальну суму 629.945,00 грн.; від 18.10.2019 №135 на загальну суму 102.138,16 грн.; від 11.11.2019 №149 на загальну суму 162.000,00 грн.; від 24.12.2019 №171 на загальну суму 110.475,25 грн; від 28.12.2019 №174 на загальну суму 515.490,00 грн.; від 03.01.2020 року №1 на загальну суму 1.350.469,75 грн.; від 03.01.2020 №2 на загальну суму 1.810.495,00 грн. та подано їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Квитанціями ГУ ДПС у м. Києві від 31.07.2019 №, від 09.08.2019 №, від 30.07.2019 №, від 13.11.2019 №, від 29.11.2019 №, від 29.01.2020 №, від 14.01.2020 №, від 29.01.2020 №, від 14.01.2020 № реєстрацію податкових накладних від 11.07.2019 №74, від 16.07.2019 №79, від 01.07.2019 №75, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №135, від 03.01.2020 №2, від 24.12.2019 №171, від 03.01.2020 №1, від 28.12.2019 №174 зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України.

Підставами зупинення реєстрації зазначених податкових накладних визначено те, що ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 "Критеріїв ризиковості платника податку", запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як зазначено в позовній заяві, з метою реєстрації податкових накладних позивачем направлено письмові пояснення та копії первинних документів на підтвердження виконання умов договору.

Комісія ГУ ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийняла рішення від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064

про відмову у реєстрації податкових накладних від 11.07.2019 №74, від 01.07.2019 №75, від16.07.2019 №79, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №149, від 24.12.2019 №171, від 28.12.2019 №174, від 03.01.2020 №1, від 03.01.2020 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав: "Ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних".

Позивач, вважаючи рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві від 21.05.2020 №54367 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості та рішень про відмову в реєстрації податкових накладних протиправними, звернувся з позовом до суду.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з пунктом 74.1, пункту 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165, зокрема, затверджено "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Відповідно до "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних":

платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3) (пункт 5).

у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6);

у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Додатком 1 до "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, в контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8).

Пунктом 6 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Судом установлено, оскаржуваним рішенням контролюючого органу від 21.05.2020 року №54367 позивача віднесено до ризикових платників податків у зв`язку з тим, що контрагенти позивача здійснюють ризикову діяльність, що вбачається з інформаційних баз даних ДПС України, що за висновком контролюючого органу відповідає пункту 8 "Критеріїв ризиковості платника податку".

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)", яка повинна бути розшифрована.

У рішенні від 21.05.2020 №54367 зазначено, що використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ "Торговий Дом-Спецтехніка", в результаті чого встановлено що платником зареєстровано податкові накладні за номенклатурою: автозапчастини, послуги з ремонту автомобільних запчастин. При цьому відображено придбання товарів та послуг у суб`єкта господарювання, який здійснює ризикову діяльність - ТОВ "Вімтерс". Відображено придбання товарів та послуг у суб`єктів господарювання, які здійснюють підміну номенклатури товарів (послуг): ТОВ "Геліус Альфа Трейд", ТОВ "Гред Трейд", ТОВ Гранд Тім", ТОВ "Голдфол".

Відповідачем не додано до відзиву доказів на підтвердження наявності податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, клопотань з цього приводу не заявлено.

Зі змісту позову вбачається, що позивач не погоджується з оскаржуваним рішенням, зокрема, з тих підстав, що ним не вчинялись дії, які зазначені в оскаржуваному рішенні, господарська діяльність ведеться прозоро з відображенням усіх господарських в первинних бухгалтерських документах та податковій звітності, з урахуванням принципу розумної обачності щодо вибору контрагента.

На думку суду, повноваження контролюючого органу щодо запобігання можливим втратам бюджету від діяння заявника у схемах незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість має бути обґрунтованими, тобто контролюючий орган повинен надати докази на підтвердження обставин, які слугували для прийняття оскаржуваного рішення. У позовній заяві вказано, що у зв`язку з прийняттям аналогічного рішення від 05.05.2020 №49779 позивачем через особистий кабінет подавались з даного приводу пояснення та первинні документи. У відзиві не зазначено про те, що пояснення платника податків було розглянуто, підстави їх відхилення.

На думку суду, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 321.05.2020 №54367 прийняте без урахування наведених обставин, водночас ці обставини в даному випадку мали вирішальне значення, тому ненадання їм оцінки, їх неврахування призвело до прийняття необґрунтованого рішення. Доходячи такого висновку, суд ураховує, що критерій ризиковості - наявність податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування не містить чітко визначених критерій інформації, на підставі якої визначається ризиковість, на відміну від інших критерій. На думку суду, застосування такого критерію ризиковості як наявність податкової інформації вимагає не лише врахування всіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, а й дотримання права платника податків на участь в розгляді питання віднесення його до категорії ризикових. При цьому, в разі висновку комісії про ризиковість такого платника мають бути відхилені всі його доводи. В розглядуваному спорі комісією не дотримано наведених принципів.

За правилами підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію.

Отже, в силу приписів підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17, пункту 56.1 статті 56 ПК України платник податків має право оскаржити до адміністративного суду будь-яке рішення, прийняте контролюючим органом, у тому числі рішення відповідної комісії головного управління ДПС в області, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС щодо встановлення ризиковості платника податків, позаяк жодним нормативно-правовим актом юрисдикція адміністративного суду на розгляд спорів між платниками та контролюючими органами щодо оскарження такого роду рішень не виключається.

Враховуючи, що положеннями пункту 6 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд вважає, що встановлення Комісією Головного управління ДПС у м. Києві відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Оскільки суд дійшов висновку про протиправність рішення від 21.05.2020 №54367, відповідно наявні підстави для зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві виключити ТОВ "Торговий Дом-спецтехніка" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, що на думку суду, буде належним способом захисту інтересів позивача.

Позивачем заявлено вимоги про визнання протиправними та скасування рішень комісії від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064.

Відповідно до пункту 12 "Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних",

затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин):

після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування: реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами: відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 12);

за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (квитанція) (пункт 13).

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: порядковий номер та дату складення податкової накладної; конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації в порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено: при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший); підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий); якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий).

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми ПК України Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117, якою затверджено "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних"; "Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації"; "Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації".

Згідно з пунктом 3 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування (підпункт 1); обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку (підпункт 2); одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < P м х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; P м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті (підпункт 3).

"Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" також встановлено: в разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі (пункт 4); податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5); у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6); у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Отже, за змістом наведених норм підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Реєстрацію поданої позивачем податкових накладних від 11.07.2019 №74, від 01.07.2019 №75, від 16.07.2019 №79, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №149, від 24.12.2019 року №171, від 28.12.2019 №174, від 03.01.2020 №1, від 03.01.2020 №2 зупинено (як зазначено в квитанціях) через те, що "податкова накладна відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку".

На сайті ДФС України 13.11.2018 оприлюднено критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій (з урахуванням внесених змін, погоджених Міністерством фінансів згідно з листом від 31.10.2018 за №26010-06-05/28170), затверджені керівником ДФС України 05.11.2018.

Згідно з листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податку" Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1- 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС .

Відповідачем не надано протоколу засідання Комісії, переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв, не надано матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку, іншої інформації, доказів, що розглядається Комісією, яка, відповідно до "Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків", обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.

За наведеного правого регулювання фіскальний орган зобов`язаний у Квитанції чітко вказати не лише конкретний вид критерію, який встановлений підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв, а також рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників. Водночас, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено, за якою саме підставою позивача із указаних в підпункті 1.6 пункту 1 Критеріїв віднесено до ризикових платників.

Відповідно до правової позиції справах Верховного Суду, зокрема, у постанові від 02.04.2019 по справі №822/1878/18 листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України. Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Згідно з "Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних": у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (підпункти 1-4 пункту 13); перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (пункт 14); письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг) (пункт 15); підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства (пункт 21).

Як уже зазначалось судом, позивачем направлено відповідачу пояснення та копії первинних документів для підтвердження підстав подання податкових накладних з метою реєстрації.

Судом зазначалось, що підставами відхилення пояснень платника податків зазначено ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Відповідно до позовної заяви підставами для реєстрації податкових накладних зазначено:

податкова накладна від 11.07.2019 №74 - передоплата на суму 1.000.000,00 грн.;

податкова накладна від 16.07.2019 №79 - відвантаження товару та підписання акту прийому-передачі від 16.07.2019 №2;

податкова накладна від 24.12.2019 №171 - передоплата на суму 110.475,25 грн;

податкова накладна від 03.01.2020 №1 - відвантаження товару на підставі акту прийому-передачі від 03.01.2020 №2;

податкова накладна від 11.11.2019 №149 - передоплата на суму 162.000.,00 грн.;

податкова накладна від 03.01.2020 №2 - відвантаження товару на підставі акту прийому-передачі від 03.01.2020 №3;

податкова накладна від 01.07.2019 №75 - надання послуг на підставі акта від 01.07.2019 №75;

податкова накладна від 18.10.2019 №135 - надання послуг на підставі акта від 18.10.2019 №83;

податкова накладна від 28.12.2019 №174 - надання послуг на підставі акта від 28.12.2019 №113.

В оскаржуваних рішеннях від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064 не зазначено, які саме розрахункові та первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні - не надано.

Враховуючи те, що оскаржуваним рішенням не визначено які саме первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи) у тому числі рахунки фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні не були подані позивачем для підтвердження правомірності формування податкової накладної, суд доходить висновку про необґрунтованість оскаржуваних рішень.

Під час розгляду справи Головне управління ДФС у м. Києві, як суб`єкт владних повноважень, не надало суду доказів, які спростовували б твердження позивача, не наведено мотивів прийняття рішень 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064, не зазначено, яких первинних документів не достатньо або які документи складені з порушеннями та не можуть бути взяті до уваги.

Відтак, підлягають задоволенню вимоги про протиправність та скасування рішень Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064.

Позивачем заявлено вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 11.07.2019 №74, від 01.07.2019 №75, від 16.07.2019 №79, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №149, від 24.12.2019 року №171, від 28.12.2019 №174, від 03.01.2020 №1, від 03.01.2020 №2.

Відповідно до пунктів 19, 20 "Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З огляду на наведене правове регулювання, враховуючи визнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних від 09.08.2019 №1249471/42821064, від 09.09.2019 №1272044/42821064, від 23.06.2020 №1662466/42821064, від 24.12.2019 №1401814/42821064, від 23.06.2020 №1662467/42821064, від 30.06.2020 №1679307/42821064, від 08.07.2020 №1714339/42821064, від 30.06.2020 №1679308/42821064, від 23.06.2020 №1662468/42821064, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 11.07.2019 №74, від 01.07.2019 №75, від 16.07.2019 №79, від 18.10.2019 №135, від 11.11.2019 №149, від 24.12.2019 року №171, від 28.12.2019 №174, від 03.01.2020 №1, від 03.01.2020 №2, датою їх фактичного отримання контролюючим органом.

Відповідно до вимог часини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 21.020,00 грн. (платіжне доручення від 07.09.2020 №338). Оскільки позов задоволено повністю судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 21.020.00 грн. підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань призначених для Головного управління ДПС у м. Києві.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 21 травня 2020 року №54367 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у місті Києві в особі комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації:

від 09 серпня 2019 року №1249471/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 11 липня 2019 року №74 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 23 червня 2020 року №1662466/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 16 липня 2019 року №79 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 09 вересня 2019 №1272044/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 01 липня 2019 року №75 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 24 грудня 2019 року №1401814/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 18 жовтня 2019 року №135 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 23 червня 2020 року №1662467/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 11 листопада 2019 року №149 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 23 червня 2020 року №1662468/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 03 січня 2020 року №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 30 червня 2020 року №1679307/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 24 грудня 2019 року №171 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 30 червня 2020 року №1679308/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 03 січня 2020 року №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

від 08 липня 2020 року №1714339/42821064, про відмову в реєстрації податкової накладної від 28 грудня 2019 року №174 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" датою їх отримання, від 11 липня 2019 року №74, від 16 липня 2019 року №79, від 01 липня 2019 року №75, від 18 жовтня 2019 року №135, від 11 листопада 2019 року №149, від 03 січня 2020 року №2, від 24 грудня 2019 року №171, від 03 січня 2020 року №1, від 28 грудня 2019 року №174.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 21.020,00 грн. (двадцять одна тисяча двадцять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС України у м. Києві.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий Дом-спецтехніка" (ідентифікаційний код 42821064, місцезнаходження: 03194, місто Київ, бульвар Кольцова, будинок 14-Д, квартира 1160).

Відповідач - Державна податкова служба України (ідентифікаційний код 43005393, місцезнаходження: 04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8).

Відповідач Головне управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код 43141267, 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Підпунктом 15.5 пункту 15 Розділ VII "Перехідні положення" передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.А. Донець