Справа № 600/1487/20-а
Суддя: Маренич Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/1487/20-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маренича І.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, генерала поліції третього рангу ОСОБА_5, №297 від 10.07.2020 р. "Про застосування дисциплінарного стягнення", в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, (заступника начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області - начальник слідчого управління), полковника поліції ОСОБА_2 , №136 о/с від 23.07.2020 р. "По особовому складу", в частині звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції N4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваними наказами до позивача застосовано дисциплінарне стягнення та звільнено з займаної посади. Позивач вважає, що такі накази є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки вони ґрунтуються висновку службового розслідування щодо порушення позивачем службової дисципліни, який на думку останнього, є необґрунтованим.

Так, зокрема, позивач вказав, що згідно висновку службового розслідування порушення службової дисципліни ОСОБА_1 виразились в тому, що він як начальник сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, заступивши 07.06.2020 р. на добове чергування відповідальним від керівництва Сокирянського ВП, першим прибувши на місце події, дізнавшись про факт причетності до дорожньо-транспортної пригоди свого колеги - поліцейського ОСОБА_4, про особу правопорушника ні працівників чергової частини, ні керівництво ВП не повідомив, в подальшому будучи керівником чергової зміни, не орієнтував наряди на встановлення свідків/очевидців події, не здійснив керівництво нарядами на місці події, а при особистому спілкуванні з реальним свідком події, який володів вагомою інформацією з приводу ДТП - заходів щодо документування (отримання пояснення у вказаної особи) не вжив. Свідоме ігнорування ОСОБА_1 контролюючих та координуючих функцій (дій) призвело, згідно висновку службового розслідування до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення, а також до несвоєчасного інформування чергової частини вищого рівня про подію за участі особового складу.

Натомість, констатовані у висновку службового розслідування факти стосовно нього позивач вважає такими, що не відповідають дійсності, є суб`єктивними заключеннями членів дисциплінарної комісії ГУНП в Чернівецькій області, що не підтверджуються наведеними доказами та будь-яким чином не доводять наявність в його діях, зазначених в наказі порушень. Позивач зазначив, що на місці події провів всі передбачені Інструкцією та необхідні, враховуючи відомі обставини події, заходи.

У зв`язку з цим, позивач просить скасувати оскаржувані накази та поновити його на займаній до звільнення посаді.

05.10.2020р. ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідач, заперечуючи щодо заявлених вимог подав до суду відзив на позов, у якому вказав, що підставою для проведення службового розслідування, на підставі висновків якого, зокрема позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, стала інформація, викладена у доповідній записці заступника начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області - начальника відділу ІОС полковника поліції ОСОБА_3 по факту дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 07.06.2020р. в с.Ломачинці Сокирянського району, внаслідок якої дільничний офіцер поліції сектору превенції Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, відомості про яку 08.06.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В ході службового розслідування комісією встановлено, що повивач, заступивши 07.06.2020 на добове чергування відповідальним від керівництва Сокирянського ВП, та першим прибувши, о 19 год. 30 (35) хв. на місце події, дізнавшись про факт причетності до ДТП свого колеги - поліцейського ОСОБА_4 , про особу правопорушника ні працівників чергової частини, ні керівництво ВП не повідомив. Під час подальшого перебування на місці події позивач, будучи керівником чергової зміни, який згідно своїх функціональних обов`язків повинен здійснювати загальне управління всіма нарядами поліції (в т.ч. СРПП, ЧЧ та СОГ), координувати їхню роботу на місці події, контролювати результати проведеної роботи СОГ та СРПП, самоусунувся від виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій, не орієнтував наряди на встановлення свідків/очевидців події, не здійснив керівництво нарядами на місці події, а при особистому спілкування із реальним свідком події, який володів вагомою інформацією з приводу ДТП, - заходів щодо документування (отримання пояснення у вказаної особи) не вжив. Такі дії (бездіяльність) позивача, як відповідального від Сокирянського ВП та старшого наряду СРПП, свідчать про порушення ним своїх функціональних обов`язків.

На думку відповідача, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведені за належною процедурою службові розслідування, при визначенні міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких вчинено дисциплінарний проступок, а тому оскаржувані накази є законними, а позов - безпідставним.

Ухвалою суду від 28.10.2020 р. справу призначено до розгляду в судовому засіданні з повідомленням сторін.

В судовому засіданні 04.12.2020 р. позивач підтримав позовні вимоги та просив задовольнити, посилаючись на викладені у позові обставини.

Відповідач заперечив з приводу задоволення позову з підстав, наведених у відзиві.

В судовому засіданні 27.01.2021 р. судом допитано в якості свідка ОСОБА_1 . Останній пояснив, що по прибуттю на місце ДТП водій був відсутній. Очевидці, які були опитані на місці події пояснили, що водія, який був один за кермом, швидка забрала до лікарні. По даному приводу ним було повідомлено оперативного чергового про обстановку, яка склалась. Згодом, протягом наступної години він допомагав слідчому оформляти ДТП та попередньо опитував очевидців . Під час опитування очевидців на його службовий планшет прийшло повідомлення і він поїхав на інший виклик в с.Коболчин. Під час оформлення ДТП він дав вказівки слідчому, щоб той дізнався про водія і доповів йому , або черговому. Також зазначив, що на той час йому не було відомо про те, що особа, яка є учасником ДТП це поліцейський ОСОБА_4 . Пізніше йому зателефонував черговий і повідомив, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_4 , також повідомив, що доповів керівництву і черговому у м. Чернівці.

У поданих 27.01.2021 р. заявах позивач та представник відповідача просили справу розглянути в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи приписи ст. 194 КАС України та подання учасниками справи заяв про розгляд справи у порядку письмового провадження без їх участі, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження.

Суд заслухавши вступне слово учасників, дослідивши письмові докази по справі, встановив наступне.

ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідент.ном. НОМЕР_1 ) перебував на службі в Національній поліції України на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції (далі - Сокирянського ВП Кельменецького ВП) ГУНП в Чернівецькій області.

Згідно доповідної записки, складеної 09.06.2020р. заступником начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області - начальником відділу ІОС полковником поліції ОСОБА_3 на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 по факту дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) за участю поліцейського Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , полковник поліції ОСОБА_3 , з метою дослідження обставин ДТП за участю ОСОБА_4 , в частині порушення ним службової дисципліни, а також неналежного виконання службових обов`язків окремими посадовими особами Сокирянського ВП, клопотав про призначення за вказаним фактом службового розслідування (т.2 а.с.55-56).

Наказом ГУНП в Чернівецькій області від 09.06.2020 р. №563 призначено службове розслідування відносно ДОП Сокирянського ВП лейтенанта поліції ОСОБА_4 , а також інших осіб, які своїми діями (бездіяльністю) причетні до можливого порушення ним службової дисципліни, несвоєчасного інформування ГУНП про подію за участю поліцейського. Вказаним наказом затверджено склад дисциплінарної комісії (т.2 а.с.54).

За фактом ДТП, яка мала місце 07.06.2020р. в с.Ломачинці Сокирянського району, внаслідок якої дільничний офіцер поліції (ДОП) сектору превенції Сокирянського ВП Кельменсцького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, відомості про яку 08.06.2020р. внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000252 за ч. 1 ст.286 КК України, комісією проведено службове розслідування, за наслідками якого складено Висновок від 07.07.2020р. (т.2 а.с.5-53).

Згідно з указаним Висновком, службовим розслідуванням, зокрема, встановлено, що за скоєння дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні функціональних обов`язків та вимог пунктів 3,4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського, до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Згідно пункту 3 наказу від 10.07.2020 р. №297 "Про застосування дисциплінарного стягнення" за скоєння вище названого дисциплінарного проступку до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади (т.2 а.с.228-236).

Згідно наказу від 23.07.2020р. №136о/с "По особовому складу" капітана поліції ОСОБА_1 призначено в порядку переведення чи просування по службі на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області з 23.07.2020 р. (т.1 а.с.23).

Позивач вважає протиправними накази, на підставі яких його звільнено з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, у зв`язку з чим звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними положеннями чинного законодавства та приходить до нижче наведених висновків.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580).

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1)неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною 1 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону №580).

Поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п.6 ч.1 ст. 77 Закону №580).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018р. №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту).

У відповідності до частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

З огляду на наведене слід дійти висновку, що за порушення службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, відповідно до частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відтак, відповідно до частини 2 статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч.3 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Згідно з частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Так, на виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку).

Відповідно до пункту 7 розділу IV Порядку кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Пунктом 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Інструкції слідує, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення саме ним дисциплінарного проступку (тобто, має індивідуальний характер), який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

В ході судового розгляду судом встановлено, що відповідачем дотримано процедури проведення службового розслідування, що стосувалось у тому числі і позивача. Зазначена обставина не заперечувалась і самим позивачем.

З приводу суті встановлених службовим розслідуванням обставин, повноти та об`єктивності дослідження обставин скоєння позивачем дисциплінарного проступку, та як наслідок підстав для висновку про порушення позивачем функціональних обов`язків, суд зазначає наступне.

Згідно з Висновком від 07.07.2020р., службовим розслідуванням, зокрема, встановлено, що 07.06.2020р., о 19 год. 14 хв., на спецлінію "102" надійшло повідомлення від диспетчера про те, що на спецлінію "103" з номеру мобільного телефону НОМЕР_2 зателефонувала особа, яка сповістила про факт ДТП по вул.Шлях в с.Ломачинпі Сокирянського району Чернівецької області. Вказане повідомлення було зареєстровано до ІП "Єдиний облік" ІТС ІПНП Сокирянського ВП за №1799 та на місце події направлено наряд СРПП у складі: начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 капітана поліції Мазурика Віталія Івановича (позивач) та поліцейського СРПП №4 сержанта поліції Петрюка Ігора Васильовича, а також слідчо-оперативну групу (СОГ) відділення поліції у складі: слідчого СВ старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 та оперуповноваженого СКП капітана поліції ОСОБА_7 .

У Висновку вказано, що аналізуючи матеріали службового розслідування, надані пояснення як свідків/очевидців факту ДТП так і поліцейських і лікарів, які безпосередньо були на місці події, а також інші наявні у матеріалах документи, дисциплінарна комісія надала оцінку діям (бездіяльності) поліцейських Сокирянського ВП в блоковій послідовності.

Так, у ІІ блоці Висновку відображена оцінка дій (бездіяльності) поліцейських Сокирянського ВП, які безпосередньо перебували на місці події в с.Ломачинці 07.06.2020р., а також працівників чергової частини та поліцейських, які перебували в Сокирянській ЦРЛ (т.2 а.с. 29-43).

Зокрема, вказано, що начальник СРПП №4 капітан поліції ОСОБА_1 , заступивши 07.06.2020р. на добове чергування відповідальним від керівництва Сокирянського ВП, та першим прибувши, о 19 год. 30 (35) хв. на місце події, де дізнавшись про факт причетності до дорожньо-транспортної пригоди свого колеги - поліцейського ОСОБА_4, про особу правопорушника ні працівників чергової частини, ні керівництво ВП, про це не повідомив, а натомість, цілеспрямовано, свідомо та умисно приховав указаний факт.

Крім цього, під час подальшого перебування на місці події, ОСОБА_1 , будучи керівником чергової зміни, який згідно своїх функціональних обов`язків повинен здійснювати загальне управління всіма нарядами поліції (в т.ч. СРПП, ЧЧ та СОГ), координувати їхню роботу на місці події, контролювати результати проведеної роботи СОГ та СРПП, самоусунувся від виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій, не орієнтував наряди на встановлення свідків/очевидців події, не здійснив керівництво нарядами на місці події, а при особистому спілкування із реальним свідком події - ОСОБА_8 , який володів вагомою інформацією з приводу ДТП, - заходів щодо документування (отримання пояснення у вказаної особи) не вжив, контролю за діяльністю нарядів не здійснив. Свідоме ігнорування ОСОБА_1 , який є відповідальним за результати роботи нарядів поліції на місці події, контрольних та координуючих функцій (дій), призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення, а також до несвоєчасного інформування чергової частини вищого рівня про подію за участю особового складу.

У зв`язку з цим, комісія дійшла висновку, що за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні функціональних обов`язків та вимог пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського, до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області належить застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Так, згідно з вимогами пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111 (чинної, на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Інструкція №111) органи (підрозділи) поліції та їх посадові особи під час реагування на правопорушення або події повинні здійснювати: орієнтування всіх видів нарядів про вчинення кримінальних та інших правопорушень, прикмети осіб, які їх учинили, об`єкти посягань; особисту безпеку громадян, захист їх прав і свобод, законних інтересів, попередження чи припинення правопорушень, виявлення та затримання осіб, які їх учинили, усунення негативних наслідків правопорушень або подій; організацію обміну інформацією та взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності під час реагування на правопорушення або події).

За змістом пункту 6 частини 1 розділу IX Інструкції №111 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, необхідно, зокрема: установити особи потерпілих, свідків або очевидців кримінального правопорушення, прикмети осіб, які підозрюються в його вчиненні, та вжити заходів щодо їх затримання. Про прикмети правопорушників, напрямок їх руху (марка, модель транспортного засобу, номерний знак, інші характерні ознаки), об`єкти посягань поінформувати диспетчера (оперативного чергового) для орієнтування інших нарядів поліції.

Згідно з частиною 4 розділу IX Інструкції №111 старший наряду поліції, який першим з`явився на місці події, зобов`язаний негайно поінформувати диспетчера (оперативного чергового) про прибуття та візуальне обстеження місця події, а в міру з`ясування обставин додатково надавати інформацію про заходи, які здійснено для охорони місця події, стан здоров`я заявника (потерпілого) та/або інших людей, пошкодження об`єктів, майна всіх форм власності, заходи, що здійснені для встановлення та затримання осіб, які вчинили правопорушення, кількість інших нарядів поліції, які прибули на виклик, та іншу інформацію, яка, на думку поліцейського, є важливою для припинення/розкриття правопорушення.

Пунктами 4, 5 та 7 частини 2 розділу XI Інструкції №111 визначено, що з метою організації належного реагування на повідомлення про правопорушення або події, оперативного інформування чергової служби вищого рівня про їх вчинення (виникнення) начальнику СРПП необхідно, зокрема: забезпечити контроль за оперативним реагуванням на повідомлення про правопорушення або події, своєчасним прибуттям ГРПП, нарядів поліції на місця подій, ужиттям необхідних першочергових заходів з реагування; підтримувати постійний зв`язок та обмін інформацією з нарядами поліції, які забезпечують реагування. Організовувати взаємодію СРПП з іншими підрозділами поліції, недержавними охоронними структурами, громадськими формуваннями, залученими до забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку; забезпечувати особистий контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергової служби вищого рівня про вчинені резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події.

У частині 15 розділу XIII Інструкції №111 вказано, що за оперативність прибуття нарядів поліції на місце події, результати роботи на місці вчинення правопорушення або події відповідає старший наряду (для ГРПП - старший ГРПП, для СОГ - відповідальний по ТВП або слідчий (дізнавач), який входить до складу наряду).

Згідно інформації, наданої КНП «Сокирянська района лікарня» на запит заступника начальника відділу інспекції з особового складу ГУНП в Чернівецькій області, ОСОБА_4 був доставлений бригадою ЕМД на приймальне відділення лікарні 07.06.2020р. о 19:35год. (т.2 а.с.68).

За змістом Висновку службового розслідування, позивач прибув на місце ДТП о 19:30 (35) год., тобто уже після того як карета швидкої допомоги, яка забрала водія транспортного засобу (поліцейського ОСОБА_4 ) покинула вказане місце у напрямку лікарні.

Про факт встановлення особи водія начальнику ВП ОСОБА_9 та до чергової частини ГУНП повідомив черговий ОСОБА_10 о 21:20 год.

Згідно пояснень ОСОБА_1 , наданих у ході службового розслідування, останній вказав, що про те, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_4 він дізнався від ОСОБА_6 , о якій годині не пам`ятає. Зазначив, що по прибуттю на місце ДТП водій автомобіля був відсутній. Очевидці, які були опитані на місці події пояснили, що вони дістали водія, який був один за кермом, після чого приїхала швидка і забрала його до лікарні. По даному приводу ним було повідомлено оперативного чергового про обстановку, яка склалась і в подальшому на протязі години часу він допомагав слідчому оформляти ДТП. На місці йому прийшло повідомлення на планшет і він поїхав на інший виклик в с.Коболчин. Пізніше йому стало відомо, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_4 і черговий повідомив, що доповів керівництву і черговому у м. Чернівці (т.2 а.с.106-108).

Слідчий ОСОБА_6 , який у складі слідчо-оперативної групи (СОГ) прибув на місце події після позивача та здійснював огляд місця події та оформлення усіх процесуальних документів, у поясненнях, наданих в ході службового розслідування пояснив, що по прибуттю дав вказівку ОСОБА_7 знайти двох понятих, встановити свідків та очевидців ДТП, анкетні дані яких зафіксувати для подальшої роботи в рамках кримінального провадження. У свою чергу поліцейським ОСОБА_1 та ОСОБА_12 дав вказівку додатково огородити місце події, вони допомагали йому у складенні плану-схеми. Також зазначив, що близько 21:10год. йому на телефон зателефонував старший-черговий ОСОБА_10 , який повідомив, що до лікарні госпіталізовано саме дільничного офіцера поліції ОСОБА_4 , що вказує на те, що саме він був за кермом (т.2 а.с.123-124).

Натомість, як зазначено у Висновку службового розслідування, комісія встановила, що у проміжок часу між 19:30 (35) та 19:40 - позивач від місцевих мешканців дізнався про те, що ДТП скоїв ДОП ОСОБА_4 .

Отже, на думку комісії, саме в період часу з 19:30 до 21:20, позивачу достеменно було відомо про особу-учасника ДТП, однак він цілеспрямовано, свідомо та умисно приховав указаний факт.

Проте, матеріали службового розслідування не свідчать про безумовність такого висновку, оскільки такий ґрунтується виключно на поясненнях очевидців.

Як вбачається з матеріалів справи, після отримання від чергового чергової частини Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області повідомлення від 07.06.2020р. о 20год. 27хв. №55940188 позивач у складі СРПП здійснив виїзд в с.Коболчин Сокирянського району Чернівецької області за зверненням про домашнє насильство (т.1 а.с.26).

Таким чином, суд приходить до висновку, що та обставина, що позивачу було достеменно відомо про особу-учасника ДТП, однак він цілеспрямовано, свідомо та умисно приховав такий факт є припущенням комісії, яка здійснювала службове розслідування.

З приводу висновків про порушення позивачем функціональних обов`язків, як керівника чергової зміни, що призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення, судом встановлено наступне.

Слідчим СВ Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області старшим лейтенантом поліції В.Р.Гринько складено протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, який розпочато 07.06.2020р. о 20:08год. та закінчено 07.06.2020р. о 21:00год. (т.2 а.с.80-94).

Також, слідчим складено план-схему ДТП. При цьому, згідно з поясненнями ОСОБА_6 , у складенні такої йому допомагали поліцейські ОСОБА_1 та ОСОБА_12 (т.2 а.с.89).

В ході огляду та перевірки місця ДТП відібрано пояснення у громадян ОСОБА_14 та ОСОБА_15 (т.2 а.с.100-101).

08.06.2020р. за результатами зібраних матеріалів слідчим відділенням Сокирянського ВП відомості по факту скоєння ОСОБА_16 дорожньо - транспортної пригоди внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000252 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.286 КК України (т.2 а.с.75).

У вказаному кримінальному провадженні проведено досудове розслідування, 25.06.2020 р. слідчим СВ ОСОБА_6 на підставі п.2 ч.І ст. 284 КПК України, винесено постанову про закриття кримінального провадження, з одночасним прийняттям рішення щодо притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності (т.2 а.с.214-215).

26.06.2020р. винесено постанову про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч.2 ст. 126 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 425 грн. Цього ж дня, відносно ОСОБА_4 складено протоколи про вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.130, ст. 124 КУпАП (т.2 а.с.216-218).

Зазначені вище обставини, на думку суду, свідчать про необґрунтованість висновку комісії про те, що порушення позивачем своїх функціональних обов`язків призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення.

Підсумовуючи викладене, суд звертає увагу на те, що метою службового розслідування є повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника. Натомість, судовим розглядом встановлено, що висновок комісії щодо дисциплінарного проступку позивача не ґрунтується на повному та об`єктивному дослідженні обставин скоєння такого, а також не містить обґрунтованих підстав, які б указували на наявність вини позивача.

Частиною 3 ст.13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

При цьому, комісією, та в подальшому керівником, застосовано один із крайніх заходів - звільнення з посади.

Згідно з частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч.8 ст.19 Статуту).

Згідно службової характеристики позивача, наявної в матеріалах справи, як складової матеріалів службового розслідування, останній характеризується як грамотний фахівець, ініціативний і принциповий працівник. До виконання своїх службових обов`язків ставиться чесно, добросовісно, з почуттям відповідальності. При вирішенні службових питань принциповий та об`єктивний, суворо дотримується законності. Проявляє самостійність і рішучість, зберігає витримку в екстремальних ситуаціях, зосереджує свої зусилля на забезпеченні дисципліни та законності серед підпорядкованого особового складу (т.2 а.с.109).

Проаналізуваши наведене вище, суд приходить до висновку, що при визначенні виду стягнення як звільнення з посади, комісією не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до переконання, що всупереч наведеним нормам матеріального права, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не здійснено відповідного збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Таким чином, відповідачем не підтверджено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами порушення позивачем функціональних обов`язків та вимог пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського недотриманні Дисциплінарного статуту.

Цим самим порушено принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень. Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, від 01.07.2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Враховуючи вищенаведене суд констатує, що обставини, які стали підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення та його звільнення - не знайшли свого обґрунтованого підтвердження та не вказують у достовірний спосіб на протиправну поведінку позивача, яка може мати своїм наслідком звільнення з посади у порядку дисциплінарного стягнення.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до положення ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи правомірність рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у ч. 2 ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень при реалізації дискреційних повноважень.

Аналізуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що оскаржені у цій справі накази відповідача прийняті за відсутності належних доказів факту вчинення позивачем конкретно визначеного дисциплінарного проступку та без доведення його вини, що є підставою для їх скасування.

Згідно з ч.1 ст. 235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З огляду на те, що позивача було протиправно звільнено з посади - суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на займаній на час звільнення посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області з 24.07.2020р., оскільки наказом від 23.07.2020 р. №136о/с "По особовому складу" його увільнено з зазначеної посади в порядку переведення з 23.07.2020р.

За таких обставин позов підлягає задоволенню повністю.

Стосовно розподілу судових витрат.

Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем, за звернення до суду з даним адміністративним позовом, було сплачено судовий збір у розмірі 1681,60 грн.

У зв`язку з задоволенням даного адміністративного позову суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 1681,60 грн.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, генерала поліції третього рангу ОСОБА_5, №297 від 10.07.2020р. "Про застосування дисциплінарного стягнення", в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправним та скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, (заступника начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області - начальник слідчого управління), полковника поліції ОСОБА_2 , №136 о/с від 23.07.2020р. "По особовому складу", в частині звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 .

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області судові витрати (судовий збір) у розмірі 1681,60 грн.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції України в Чернівецькій області (вул. Головна, 24, м. Чернівці, 58002; )

Суддя І.В. Маренич