Справа № 319/157/21
Суддя: Ходько В. М.
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/157/21
Провадження №2-а/319/3/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2021 року смт. Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Ходька В.М., розглянувши позов ОСОБА_1 до начальника групи ІПК (тип А) ВПС "Мілове" ім. Віктора Банних старшого лейтенанта Охрімової Ірини Сергіївни (старший прикордонних нарядів ППр "Мілове") та Луганського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить скасувати постанову № 144143 від 07.02.2021 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1 700,00 грн., за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-2 КУпАП, і закрити провадження по адміністративному правопорушенню на підставі п.3 ч.1 ст.284 КУпАП. До позовної заяви додано клопотання позивача про звільнення чи відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що у нього немає джерел для існування (доходів) та те, що сума судового збору перевищує його 5 відсотковий розмір доходів і він звертається до суду за захистом порушеного відповідачем права на свободу пересування.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

З огляду на вказані вимоги закону, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Скрутне матеріальне становище це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи на придбання речей першої необхідності (продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо). Незадовільний матеріальний стан може залежати і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, виплат соціальної допомоги, тощо.

Так, у рішенні "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року (заява № 28249/95) ЄСПЛ зазначено, що сплата судового збору не обмежує права заявників на доступ до правосуддя та для гарантування справедливого балансу, сторони повинні довести свою погану фінансову ситуацію.

Судом встановлено, що клопотання та матеріали позову не містять відомостей чи доказів про перевищення судовим збором у справі 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік чи про його незадовільний матеріальний стан. При цьому, предметом позову є скасування рішення відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу, а не захист права на свободу його пересування.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення чи відстрочення сплати судового збору, судом враховано, що позивачем не надано доказів важкого майнового стану та не наведено жодної безумовної підстави для звільнення його від сплати судового збору, розмір якого не є значним, а відтак не може поставити його в скрутне матеріальне становище, тому вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно правової позиції викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року (оприлюднено 28.04.2020) по справі № 543/775/17, яка є обов`язковою для врахування в силу ч. 5 ст. 242 КАС України, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст.287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Відтак, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до суду позовної заяви про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2021 становить 454,00 грн.

При вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд враховує вимоги викладені у статтях 160 і 161 КАС України, якими передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення її недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 454,00 грн. за реквізитами: рахунок отримувача UA0008449; отримувач ГУК у Зап.обл./ТГ смт. Більмак/22030101; код ЄДРПОУ отримувача - 37941997; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; код класифікації доходів бюджету 22030101, та наданням суду документу, що підтверджує сплату судового збору, чи матеріалів, що свідчать про звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 294 КАС України

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання позивача про звільнення чи відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника групи ІПК (тип А) ВПС "Мілове" ім. Віктора Банних старшого лейтенанта Охрімової Ірини Сергіївни (старший прикордонних нарядів ППр "Мілове") та Луганського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення її недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Ходько