Справа № 440/7638/20
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

23 лютого 2021 рокум.ПолтаваСправа № 440/7638/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Костенко Г.В.,

за участю: секретаря судового засідання Ніценко А.О.,

представників позивача Кріль О.В., Левченко О.О.,

представника третьої особи Фірсової Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "ФОРАС-ЛЕНД" в особі генерального директора Левченко Оксани Олександрівни до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Державне підприємство "Чутове" про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

21 грудня 2020 року Приватне підприємство "ФОРАС-ЛЕНД" в особі генерального директора Левченко Оксани Олександрівни звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування висновку, а саме просить:

- визнати протиправними дії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру під час прийняття результату у вигляді висновку №5081 від 15.12.2020 державної експертизи землевпорядної документації щодо приватизації земель сільськогосподарського призначення ДП "Чутове" розташованого на території Чутівської селищної ради, Чутівського району, Полтавської області;

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру №5081 від 15.12.2020 державної експертизи землевпорядної документації щодо приватизації земель сільськогосподарського призначення ДП "Чутове" розташованого на території Чутівської селищної ради, Чутівського району, Полтавської області;

- визнати таким, що об`єкт державної експертизи землевпорядної документації, проект землеустрою щодо приватизації земель сільськогосподарського призначення ДП "Чутове" розташованого на території Чутівської селищної ради, Чутівського району, Полтавської області, підготовлений згідно з вимогами законодавства, встановленими нормами і правилами, позитивно оцінюється та погоджується.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №440/7638/20, залучено до участі у справі №440/7638/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Державне підприємство "Чутове", вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

У судовому засіданні 23 лютого 2021 року судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі.

Представники позивача заперечували проти закриття провадження у справі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Представник третьої особи зазначив, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Заслухавши думку представників сторін, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження у даній справі, з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові, організаційні і фінансові основи здійснення державної експертизи землевпорядної документації та порядок її проведення визначає Закон України «Про державну експертизу землевпорядної документації» від 17 червня 2004 року №1808-IV (далі - Закон № 1808-IV).

Згідно зі статтею 1 Закону № 1808-IV Державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Об`єктами державної експертизи є документація із землеустрою та документація з оцінки земель, види яких визначені законом, а також матеріали і документація державного земельного кадастру (стаття 6 Закону № 1808-IV).

Статтею 32 Закону №1808-IV встановлено, що державна експертиза проводиться шляхом розгляду документації та матеріалів, а за необхідності - шляхом проведення обстежень у натурі (на місцевості). При проведенні державної експертизи досліджуються, перевіряються, аналізуються та оцінюються: питання дотримання вимог законодавства та встановлених стандартів, норм і правил при прийнятті проектних рішень; відповідність передбачених документацією і матеріалами заходів завданням на проектування, вимогам раціонального використання та охорони земель, а також дотриманню законних прав та інтересів власників земельних ділянок та землекористувачів, держави і суспільства; еколого-економічна ефективність проектних рішень щодо запобігання їх негативного впливу на стан земельних ресурсів, суміжні земельні ділянки, ландшафт.

Відповідно до частини третьої статті 7 Закону № 1808-IV виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону (далі - експерти державної експертизи).

Підпунктом 49 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, та підпунктом 28 пункту 4 Положення про територіальні органи Держгеокадастру, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29 вересня 2016 року № 333, Держгеокадастр та його територіальні органи проводять в установленому законодавством порядку державну експертизу програм і проектів з питань землеустрою.

Із системного аналізу наведених правових норм слідує, що проведення державної експертизи проекту землевпорядної документації є компетенцією Держгеокадастру та його територіальних органів; предметом експертизи є відповідність землевпорядної документації визначеним вимогам законодавства, стандартам, нормам та правилам.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.06.2020 у справі №808/1508/16, від 14.04.2020 у справі №806/2643/16 та від 09.02.2021 у справі №823/1853/16.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 35 Закону №1808-IV результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Висновки державної експертизи повинні містити оцінку допустимості та можливості прийняття рішення щодо об`єкта державної експертизи і враховувати соціально-економічні наслідки.

Організаційні засади і вимоги щодо проведення державної експертизи землевпорядної документації, ведення звітності у цій сфері визначає Методика проведення державної експертизи землевпорядної документації, затверджена наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 03 грудня 2004 року № 391 (далі - Методика №391).

Згідно з положеннями пункту 3.5 Методики № 391 на заключній стадії проведення державної експертизи узагальнюються результати експертних досліджень, готується висновок державної експертизи щодо доцільності затвердження землевпорядної документації.

Висновок державної експертизи землевпорядної документації оформляється за типовою формою, встановленою Кабінетом Міністрів України відповідно до статті 18 Закону № 1808-IV.

Так, підготовлені висновки державної експертизи повинні зводитись до трьох можливих варіантів:

- землевпорядна документація в цілому відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (у разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок);

- землевпорядна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання;

- землевпорядна документація, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується.

Оцінка землевпорядної документації у висновках державної експертизи (за одним із вказаних варіантів) є обов`язковою (п.п. 3.5.3-3.5.4 Методики № 391).

Таким чином, підсумки державної експертизи відображаються у висновку, в якому експерт вказує на виявлені недоліки (якщо такі мали місце), необхідність доопрацювання проекту землевпорядної документації (у разі наявності недоліків).

Із системного аналізу наведених правових норм слідує, що проведення експертизи проекту землевпорядної документації та формулювання за її наслідками висновку, в тому числі про доопрацювання проекту відповідної документації, є виключною компетенцією органів Держгеокадастру.

Стосовно процедури оскарження висновку державної експертизи проекту землевпорядної документації, суд звертає увагу на наступне.

Статтею 37 Закону № 1808-IV встановлено, що замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.

У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.

У разі відмови в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.

Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.

Аналіз наведених норм права дає підстави колегії суддів дійти висновку, що заінтересовані особи, не згодні з висновком експертизи, мають подати обґрунтоване клопотання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, який відповідно до Закону уповноважений розглядати такі клопотання.

Право заінтересованих осіб на звернення до суду з позовом про скасування висновків державної експертизи може бути реалізоване лише у разі відмови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи чи окремих їх положень або незгоди з висновками повторної експертизи.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.06.2020 за №808/1508/16, від 14.04.2020 у справі № 806/2643/16, від 23.04.2020 у справі №814/3555/14 та від 09.02.2021 у справі №823/1853/16.

Однак, доказів того, що позивач звертався до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (Держгеокадастр), з клопотанням про спростування висновку державної експертизи, як це прямо передбачено Законом України "Про державну експертизу землевпорядної документації" матеріали справи не містять.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем не було дотримано порядку оскарження висновку державної експертизи землевпорядної документації №5081-20 від 15.12.2020, встановленого статтею 37 Закону № 1808-IV, а тому провадження у справі підлягає закриттю, оскільки позивач не в повній мірі реалізував право на оскарження висновку в порядку, встановленому статтею 37 Закону №1808-IV, а тому надання оцінки судом висновку державної експертизи у судовому порядку є передчасним.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Пунктом 2 частини 2 статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Таким чином, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі №440/7638/20 за адміністративним позовом Приватного підприємства "ФОРАС-ЛЕНД" в особі генерального директора Левченко Оксани Олександрівни до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Державне підприємство "Чутове" про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування висновку.

Згідно з приписами частини 2 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

На підставі викладеного, керуючись статтями 183, 238, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі №440/7638/20 за адміністративним позовом Приватного підприємства "ФОРАС-ЛЕНД" в особі генерального директора Левченко Оксани Олександрівни до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Державне підприємство "Чутове" про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування висновку.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII.

Повний текст ухвали складено 01 березня 2021 року.

Суддя Г.В. Костенко