Справа № 640/3844/21
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2021 року м. Київ № 640/3844/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

установив:

ОСОБА_1 за допомогою підсистеми Електронний суд звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, в якій просить:

- визнати протиправними дії Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат щодо виплати щорічної разової державної грошової допомоги до 05 травня за період 2020 рік у розмірі, який не відповідає статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (зі змінами);

- зобов`язати Київський міський центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати і виплатити щорічну разову державну грошову допомогу до 05 травня за період 2020 рік відповідно до частини п`ятої статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" виходячи з 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком, з урахуванням раніше проведених виплат, а саме суму заборгованості у розмірі 6800 грн.

Визначаючись щодо наявності підстав для відкриття провадження у справі суд керується приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), якими передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, згідно з підпунктом 15.1 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

01.03.2019 в газеті "Голос України" (№42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання Державною судовою адміністрацією України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Таким чином, після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), не набувають чинності.

В подальшому, наказом Державної судової адміністрації України від 07.11.2019 №1096 "Про забезпечення створення і функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", на виконання пункту 10 § 2 "Прикінцеві положення" розділу 4 Закону України від 03.10.21017 №2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" у частині створення та належного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а також у зв`язку із відтермінуванням дати початку функціонування цієї системи, затверджено Концепцію побудови ЄСІТС у новій редакції.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22.12.2018 №628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі.

Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.03.2018 №17 зі змінами).

Оскільки ні системи ЄСІТС, ні її модулі не існують, порядок тестування Державної судовою адміністрацією України судам не надавався, кожен учасник правовідносин визначає межі тестового використання самостійно.

Відповідно до статті 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору. Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Окрім того, накази Державної судової адміністрації України та рішення Ради суддів України не можуть використовуватися як джерела права при здійснення адміністративного судочинства.

Більше того, частиною тринадцятою статті 18 КАС України передбачено, що Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Окрім того, згідно зі статтею 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

В свою чергу, частиною другою статті 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з вимогами частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак ні примірників позовної заяви для інших учасників справи, ні доказів отримання позову іншими учасниками суду не надано. Відсутні також докази реєстрації суб`єкта владних повноважень (відповідача) у системі "Електронний суд".

Окрім того, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Таким чином, позивачу, з урахування вище викладених вимог, необхідно надати позовну заяву у паперовій формі та надати належним чином засвідчені копії доданих до позовної заяви документів як для суду, так і для інших учасників справи.

Окрім того, відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, частинами першою, другою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачем до суду подано заяву про поновлення строку звернення до суду, мотивовану тим, що про порушення своїх прав ОСОБА_1 дізнався лише 21.10.2020 з пояснень Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, поданих в адміністративній справі №640/23039/20, в яких позивачу відмовлено в перерахунку та виплаті разової грошової допомоги до 5 травня 2020 року.

Суд, розглянувши подану заяву, зазначає, що відлік строків для звернення з метою реалізації права на соціальний захист розпочинається з моменту отримання відповідним суб`єктом владних повноважень заяви особи, до якої додано пакет необхідних документів. У свою чергу, відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, крім випадків, якщо інше прямо не передбачено законом.

З долучених до заяви пояснень Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, поданих в адміністративній справі №640/23039/20 вбачається, що виплата щорічної разової грошової допомоги до 5 травня 2020 року проводилася позивачу на підставі списків, наданих військовою частиною НОМЕР_1 , в якій проходить службу позивач, платіжним дорученням від 11.04.2020 №153 на загальну суму 106190,00 грн на спеціальний рахунок військової частини.

28.09.2020 ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Департаменту соціальної політики виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації), Управління соціального захисту населення Броварської міської ради Київської області, зокрема, про визнання протиправними дій відповідачів щодо виплати щорічної разової державної грошової допомоги до 05 травня у період 2016-2020 роках у розмірі, який не відповідає статті 12 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту.

Однак, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.01.2021 у справі №640/23039/20 позивачу відмовлено у задоволенні позовних вимог, з огляду на те, що позов подано до неналежних відповідачів, оскільки нарахування та виплата разової грошової допомоги, зокрема, до 5 травня у 2019 2020 роках здійснені Київським міським центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, а не Департаментом соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Так, в матеріалах справи №640/23039/20 міститься лист від 19.08.2020 №051/Б-7766-002/1, яким Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача про правовірність нарахування разової грошової допомоги до 5 травня у 2019 та 2020 року у розмірах 1295,00 грн та 1390,00 грн відповідно, а також наголосив позивачу на тому, що такі виплати проводились саме Київським міським центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, а не Департаментом, проте ОСОБА_1 на дані пояснення уваги не звернув.

Більше того, в даному судовому рішенні вказано, що позивач не скористався наданим йому правом та не заявив клопотання про заміну відповідача належним, як і не надав своєї згоди на таку заміну, з урахуванням чого суд у справі №640/23039/20 дійшов висновку про відсутність правових підстав для заміни відповідача 2 належним та залучення у справі співвідповідача.

Таким чином, у даному провадженні суд вважає, що про порушення своїх прав, свобод чи інтересів позивач дізнався ще у квітні 2020 року, отримавши щорічну разову грошову допомогу до 5 травня 2020 року в розмірі, меншому ніж передбачено статтею 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (зі змінами) на підставі платіжного дорученням від 11.04.2020 №153.

Про розрахований розмір виплати та проведення її Київським міським центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат позивачу повідомив і Департамент соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 19.08.2020 №051/Б-7766-002/1.

Про обставини виплати та уповноважених суб`єктів позивач був обізнаний і в ході розгляду адміністративної справи за його позовом до Департаменту соціальної політики виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації), Управління соціального захисту населення Броварської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат. Тобто, з часу звернення до суду до подання учасниками у справі заяв по суті та прийняття рішення позивач захищав порушене, на його думку, право на отримання щорічної разової грошової допомоги до 5 травня 2020 року в розмірі, передбаченому статтею 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Однак з даним позовом до суду ОСОБА_1 звернувся лише у лютому 2021 року.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що вказана позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду підстава прийняття Окружним адміністративним судом міста Києва рішення в іншій адміністративній справі 29.01.2021, не є поважною причиною для поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 .

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду:

- позовної заяви у паперовій формі (з примірниками для інших учасників справи) та належним чином засвідчених копій доданих до позовної заяви документів як для суду, так і для інших учасників справи;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак