Справа № 420/7589/19
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/7589/19

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Головного управління ДПС в Одеській області про відвід колегії суддів по справі №420/7589/19 за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом підприємства ТИРАС у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № та № від 19.01.2017,-

В С Т А Н О В И Л А :

В проваджені колегії суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів: Джабурії О.В., Кравченка К.В. перебуває справа №420/7589/19 за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом підприємства ТИРАС у вигляді товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № та № від 19.01.2017.

01 березня 2021 року до суду надійшла заява Головного управління ДПС в Одеській області про відвід колегії суддів у складі судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів: Джабурії О.В., Кравченка К.В. від розгляду справи №420/7589/19.

Обґрунтовуючи заяву про відвід колегії суддів ГУ ДПС в Одеській області посилається на обставини, що викликають сумнів в її неупередженості або об`єктивності.

Дослідивши доводи та матеріали заяви ГУ ДПС в Одеській області, судова колегія вважає, що подана заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п.4 ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частина 4 ст. 36 КАС України визначає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

На думку заявника, колегією суддів по суті вже розглянуто та надано оцінку обставинам справи по даній справі при розгляді апеляційної скарги на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18.12.2019 про відмову у відкритті адміністративного провадження за наслідками чого винесено постанову від 17.02.2020, якою ухвалу від 18.12.2019 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

ГУ ДПС в Одеській області по суті наводить доводи щодо помилковості висновків, що стали підставою для прийняття постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020 по даній справі, в чому заявник вбачає підстави, передбачені п.4 ч.1 ст.36 КАС України.

Нормативна конструкція ст.36 КАС України, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надані докази іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розгляду справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розгляді конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді недостатньо об`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід суддів, колегія суддів враховує, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 КАС України).

Заявник фактично підтверджує факт його незгоди з постановою суду, якою скасовано ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18.12.2019 по даній справі, що відповідно до вимог ч.4 ст.36 КАС України, не може бути підставою для відводу.

За таких умов, аргументи, якими ГУ ДПС в Одеській області мотивує заяву про відвід колегії суддів не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього складу суду як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Наявності інших підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України для відводу колегії суддів у складі судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., заявником не надано.

За правилами частини четвертої статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла до висновку про відмову в задоволенні заяви ГУ ДПС в Одеській області про відвід судді-доповідача Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченко К.В., через її необґрунтованість, то справа №420/7589/19 передається для визначення судді у порядку, встановленому ч.1ст.31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Керуючись ст. ст.31,36,39,40, 248, 308, 311, 321 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Визнати необґрунтованим відвід судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., заявлений Головним управлінням ДПС в Одеській області .

Заяву про відвід судді-доповідача - Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., направити до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду для передачі іншому судді в порядку, передбаченому ст.31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Вербицька Н. В.
Судді Кравченко К.В. Джабурія О.В.