Справа № 320/2205/21
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2021 року м. Київ 320/2205/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Журавель В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов,

в с т а н о в и в:

26 лютого 2021 р. до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) з позовом до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 оскаржує постанови Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ) Мовчун Т.С. від 14 січня 2020 р. у виконавчому провадженні № 53406782 про стягнення виконавчого збору в розмірі 100 813 грн. 49 коп. та від 31 серпня 2020 р. у виконавчому провадженні № 62918843 про стягнення виконавчого збору в розмірі 77 046 грн. 01 коп., тобто після закінчення десятиденного строку на звернення до суду з такою позовною заявою.

При цьому, ОСОБА_1 не обґрунтовує у позовній заяві підстав пропущення строку та не зазначає підстав для їх поновлення, крім того не надає жодного доказу на підтвердження наведених обставин.

Будь-які докази стосовно способу направлення ОСОБА_1 вказаної постанови органом державної виконавчої служби у матеріалах позовної заяви відсутні. Разом з тим, наявність вказаної постанови та супровідного листа до неї у матеріалах позовної заяви може свідчити і про пересилання цих документів поштою. При цьому позивачем конверт із цим поштовим відправленням до матеріалів позовної заяви не додано.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 20 грудня 2018 року у справі №357/6560/17.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Із урахуванням викладеного суддя дійшов висновку щодо необхідності залишення даної позовної заяви без руху з наданням часу ОСОБА_1 для подачі документів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (станом на 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень).

Позовна заява містить 2 вимоги майнового характеру, а саме:

1) визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ) Мовчун Т.С. про стягнення виконавчого збору у розмірі 100813 грн. 49 коп. від 14 січня 2020 року в межах виконавчого провадження №53406782;

2) визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ) Мовчун Т.С. про стягнення виконавчого збору в розмірі 77046 грн. 01 коп. від 31 серпня 2020 року в межах виконавчого провадження №62918843.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 долучив квитанцію про сплату судового збору від 22 вересня 2020 р. № на суму 847 грн. 20 коп.

Суд зазначає, що за звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1916 грн. 13 коп. (100 813 грн. 49 коп./1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу = 1008 грн. 13 коп. + 77 046 грн. 01 коп./1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу = 908 грн. 00 коп. = 1008 грн. 13 коп. + 908 грн. 00 коп. = 1916 грн. 13 коп.).

Отже, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1068 грн. 93 коп. (1916 грн. 13 коп. - 847 грн. 20 коп. = 1068 грн. 93 коп.).

Крім того, суд зазначає, що дослідивши додатки до позовної заяви, судом встановлено, що ОСОБА_1 не було надано до матеріалів справи одну з оскаржуваних постанов, а саме - постанову головного державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ) Мовчун Т.С. про стягнення виконавчого збору в розмірі 77046 грн. 01 коп. від 31 серпня 2020 року в межах виконавчого провадження №62918843, яку додано лише в одному примірнику до заяви про забезпечення позову.

У зв`язку з цим, ОСОБА_1 необхідно надати оскаржувану постанову у необхідній кількості примірників.

Згідно з вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Також суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Указані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви, текст якої буде містити підстави та обґрунтування пропуску строку на звернення до суду, визначеного ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі необхідності - клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим адміністративним позовом та докази щодо дати отримання позивачем оскаржуваної постанови (конверт тощо);

- оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у сумі 1068 грн. 93 коп.;

- належним чином засвідчену оскаржувану постанову головного державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ) Мовчун Т.С. про стягнення виконавчого збору в розмірі 77046 грн. 01 коп. від 31 серпня 2020 року в межах виконавчого провадження №62918843.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов, - залишити без руху.

2. Установити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Журавель В.О.