Справа № 611/937/20
Суддя: Коптєв Ю. А.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 611/937/20
Провадження № 2-а/611/1/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2021 року Барвінківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Коптєва Ю.А.,

секретаря Ведмідь І. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Барвінкове в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення та закриття провадження у справі,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Барвінківського районного суду Харківської області з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.

В обгрунтування позову зазначив, що 30 листопада 2020 року ним отримана постанова, серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року про накладення адміністративного стягнення за ч. 5 ст. 41 КУпАП. Проте, ОСОБА_1 вважає постанову про накладення адміністративного стягнення, серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року, такою, що підлягає скасуванню, оскільки розгляд справи про адміністративне правопорушення проводився без його виклику, що є грубим порушенням ч.1 ст. 268 КУпАП, та призвело до винесення постанови, котра не відповідає дійсним обставинам справи. Крім того, під час складання протоколу інспектором не дотримано вимог ст.ст. 254, 256 КУпАП. Таким чином, позивач вважає, що недотримання інспектором вимог законодавства позбавило його можливості скористатися своїм правами передбаченими ч.1 ст.268 КУпАП. Позивач посилається також й на порушення інспектором ст.ст.251, 280 КУпАП, відповідно до яких уповноважена особа має всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема, на підставі належних доказів які підтверджують факт вчинення особою адміністративного правопорушення, за яке ч. 5 ст. 41 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність.

Крім того, постанова була надіслана поштовим відправленням, на якому позначкою поштового штемпеля датою відправлення є 27 листопада 2020 року, що є порушенням ст.285 КУпАП, в частині визначених законодавством строків її надіслання, та підставою для поновлення строків для її оскарження.

Також, відповідно до постанови в діях позивача виявлене порушення розділу ІІ п.2.4 «Правил охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП.0.00-1.62-12, а саме: не організував проходження водіями транспортних засобів перед рейсового та після рейсового медичного огляду.

При цьому, з доданого до постанови припису вбачається, що таке вчинене позивачем порушення було виявлено ще у 2018 році, на підставі чого у той час було складено припис від 17.09.2018 № 19-03.01-5312/0981-1414/5404. Ця ж позапланова перевірка здійснювалася з метою перевірки виконання саме тих приписів 2018 року.

Позивач зазначає, що зазначений припис 2018 року ні позивач, ні Товариство не отримували, а тому і виконати їх не могли.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив:

-поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення ( оскільки оскаржувану постанову отримав лише 30 листопада 2020 року);

-скасувати постанову, серії ХА №19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року, винесену головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Головного управління Держпраці у Харківській області Тимофієнком Олександром Миколайовичем про накладання адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 41 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

-закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 41 КУпАП відносно ОСОБА_1 , на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Ухвалою судді Барвінківського районного суду Харківської області від 14 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі. Крім того, зобов`язано Головне управління Держпраці у Харківській області надати в судове засідання копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

13 січня 2021 року від представника Головного управління Держпраці в Харківській області надійшов відзив із запереченнями на позовну заяву. Представник відповідача зазначив, що 20 листопада 2020 року о 10 годині на Барвінківському РВ АТ «Харківобленерго» Головком А.В. допущено порушення п 2.4 розділу ІІ НПАОП 0.00-1.62-12 «Правила охорони праці на автомобільному транспорті», а саме: неорганізовано проходження водіями транспортних засобів перед рейсового та після рейсового медичного огляду. При цьому, ОСОБА_1 були роз`ясненні вимоги ст. 63 Конституції України, а також його права і обов`язки, визначенні ст. 268 КУпАП. Щодо недотримання ГУ Держпраці вимог ч.15 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме відсутностю уніфікованої форми актів, зазначає, що використовує лише уніфіковану форму акту перевірки суб`єкта господарювання затверджену п.2 наказу Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 № 826 та діє на підставі у межах перед передбачених чинним законодавством України. Щодо твердження позивача щодо ненадання акту та не направлення акту у визначені строки поштою, та його не отримання АТ «Харківобленерго», зазначає, що перелік нормативно-правових актів з охорони праці, вказані у Покажчику нормативно-правових актів з охорони праці, який розміщений на офіційному сайті Державної служби України. А також відносини між оператором поштового зв`язку та адресатом такого відправлення, перебувають поза контролем відправника.

20 січня 2021 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній поянив, що доказів того, що 20 листопада 2020 року ОСОБА_2 перебував у Барвінківському РВ АТ «Харківенергозбут» відповідачем не надано. Права та обов`язки визначені ст. 268 КУпАП роз`ясненні йому не були. Протокол був складений без цього повідомлення про дату складання та не за місцем скоєння правопорушення. Зазначені у протоколі відомості щодо його відмови від підписання протоколу та надання пояснень не відповідають дійсності.

29 січня 2021 року до суду від представника відповідача надійшли заперечення, у яких Головне управління Держпраці в Харківській області зазначає, що допуск до перевірки відбувся, а відтак предметом судового розгляду може бути лише суть виявлених порушень; вказує, що повідомлення про отримання документів було направлено позивачу, а неотримання позивачем листа з повідомленням про отримання документів не може свідчити про протиправність оскаржуваного рішення.

В судове засідання позивач підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Представник відповідача Головного управління Держпраці у Харківській області в судовому засіданні проти позову заперечував, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позов та наданих запереченнях.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Положеннями ч.2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом ч. 1 ст. 7 КУпАП.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до правової позиції Верховного суду, що викладена в постанові у справі №337/3389/16-а (2-а/337/154/2016) від 30 травня 2019 року, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

По-перше, щодо строку звернення позивача до суду за захистом свого права при оскарженні постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.

Позивачем заявлено клопотання про поновлення строку оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення. В обґрунтування клопотання ОСОБА_1 зазначив, що 30 листопада 2020 року ним отримана постанова, серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року про накладення адміністративного стягнення за ч. 5 ст. 41 КУпАП, позивач не був присутній при розгляді справи та складанні протоколу та не був повідомлений про розгляд справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи той факт, що відповідач не надав доказів про надсилання повістки позивачу як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, у відповідності до вимог ст. 277 2 КУпАП України, відсутні і докази направлення позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення із зазначенням часу і місця розгляду справи, а також враховуючи той факт, що позивач з оскаржуваною постановою ознайомився лише 30 листопада 2020 року, суд вважає, що клопотання позивача про поновлення строків подання позову, підлягає задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 20 листопада 2020 року головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення, серії ХА № 19-03.02-5404/0591 (а.с.28-29).

За загальним правилом, фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. ст. 254, 256 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення протокол складається уповноваженою на те посадовою особою. У протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі (ч. 3, 4 ст. 256 КУпАП).

Частиною 2 ст. 254 КУпАП встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно ч. 5 ст. 2 вказаного Закону, заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Постановою Кабінету Міністрів від 10 вересня 2014 р. № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади", в результаті реорганізації шляхом злиття Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки та Державної інспекції з питань праці, а також передачі Держсанепідслужбою функцій з реалізації державної політики у сфері гігієни праці та дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників, утворений центральний орган виконавчої влади Державна служба України з питань праці (Держпраці).

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) врегульовано Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим Постановою КМУ від 21.08.2019 № 823.

Згідно п. 16-18 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Пунктом 21 Порядку № 823 встановлено, що припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

Згідно п. 23 Порядку № 823, у разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.

У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.

Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.

Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.

У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений Постановою КМУ № 509 від 17.07.2013.

Згідно п. 2, 3 Порядку № 509 штрафи накладаються, зокрема, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису.

Справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідачем було надано копію матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Відповідач надав копію припису від 20.11.2020 № 19-03.01-5312/0723-2944/5404, в якому відсутній підпис керівника об`єкта відвідування чи його представника, хоча в самому приписі зазначено, що він був складений у присутності начальника Барвінківського РВ Соколова В.М. (а.с.46-49).

Акту про відмову від підпису відповідачем в судове засідання не надано.

Припис внесено 20 листопада 2020 року. Цього ж дня, складено протокол про адміністративне правопорушення серії ХА № 19-03.02-5404/0591 та постановою серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 41 КУпАП.

При цьому, п. 25 Порядку № 823 передбачено, що заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

Порушення, зазначене в протоколі, під категорію, передбачену п. 25 Порядку № 823 не підпадають, тобто інспектором всупереч положенням Порядку № 823 одночасно з винесенням припису вжито заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності.

Доказів направлення Барвінківському РВ АТ «Харківобленерго» припису, внесеного за результатами попередньої перевірки суб`єкта господарювання, яка проводилася з 04 по 17 вересня 2018 року, відповідачем не надано.

Окрім того, окремою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 є недотримання ГУ Держпраці вимог ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно якої при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Згідно ст. 5 Закону уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), (надалі - Методика), були затверджені постановою КМУ «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)», за №342 від 10.05.2018р. (надалі - Постанова №342).

Із виданням Кабінетом Міністрів України Постанови №342 були докорінно змінені підходи до розроблення органами державного нагляду (контролю) критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, та затверджена уніфікована форма акта, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), яка за структурою, формою та змістом відрізняється від форми, що була затверджена постановою КМУ «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)» за №752 від 28.08.2013р. (надалі - Постанова №752).

Уніфікована форма акта, яка була затверджена Постановою №752, була скасована Постановою №342, оскільки вказана постанова була визнана такою, що втратила чинність.

Органи державного нагляду (контролю), можуть здійснювати перевірки тільки у разі затвердження та оприлюднення у встановленому Законом порядку уніфікованих форм актів, що відповідають новій Методиці. При цьому, ті органи, які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку відповідні уніфіковані форми актів втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

Разом з цим, на час проведення планової перевірки ГУ Держпраці у Харківській області не затвердило та не оприлюднило у встановленому Законом №877-V порядку уніфіковану форму акта, що відповідає новій Методиці, яка була затверджена Постановою №342, а тому, на думку суду не мало права проводити зазначену планову перевірку.

За правилами ст.10 Закон №877-V, суб`єкту господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), серед іншого, надано право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

При цьому, 22.04.2019 Державна регуляторна служба України оприлюднила уточнену позицію щодо наявності повноважень у органів державного нагляду (контролю) на проведення заходів державного нагляду (контролю) і права суб`єктів господарювання не допускати їх до проведення цих заходів за відсутності затверджених уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду.

Актуальність вказаної позиції Державної регуляторної служби України підтверджена листом останньої, доданим до матеріалів справи (а.с.88).

Відповідно до ч. 1 ст. 238 КУпАП, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, розглядає справи: про порушення законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці, щодо безпечного ведення робіт, зберігання, використання та обліку вибухових матеріалів у галузях промисловості та на об`єктах, підконтрольних центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про порушення законодавства про надра, а також невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці (частини п`ята (крім порушень санітарно-гігієнічних і санітарно-протиепідемічних правил і норм) і шоста статті 41,статті 47, 57, 58, 93, 94, 188-4).

Всупереч ст.ст. 268, 278 КУпАП ОСОБА_1 , як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не був належним чином повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду якої був притягнутий до адміністративної відповідальності. Вказане також підтверджується відсутністю в постанові та протоколі підпису ОСОБА_1 про отримання, відповідно, постанови та протоколу. Неповідомленням про розгляд справи також було порушено право ОСОБА_1 на захист.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюютьсястаттями 279-1-279-4 цього Кодексу.

У протоколі зазначаються: дата та місце його складання; посада, прізвище, ім`я та по батькові державного інспектора, який склав протокол (указуються повністю, без скорочень); відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (прізвище, ім`я та по батькові, день, місяць та рік народження, місце народження, сімейний стан, у тому числі кількість утриманців (у разі наявності інформації), фактичне місце проживання/реєстрації (поштова адреса), посада та місце роботи або навчання (повне найменування юридичної особи та її місцезнаходження); якщо особа не працює, про це робиться відмітка); місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення. Суть правопорушення описується якомога точніше згідно з вимогами відповідної статті КУпАП, на підставі якої складається протокол: нормативно-правові акти, вимоги яких порушено та які встановлюють відповідальність за вчинене правопорушення (з обов`язковим зазначенням статей (їх частин), пунктів, абзаців тощо; - прізвища, імена га по батькові, місця проживання/реєстрації свідків та потерпілих (за наявності); - пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (можуть бути викладені в протоколі або на окремому аркуші з відміткою про це в протоколі). Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати в протоколі пояснення та зауваження щодо його змісту, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від надання пояснень у протоколі чи від його підписання, про це обов`язково робиться відповідний запис; - інші відомості, необхідні для вирішення справи (наприклад, відомості про наявність актів обстеження земельної ділянки, відмітки про наявність документів і речей, які підтверджують правопорушення, клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності); про заподіяну правопорушенням матеріальну шкоду земельним ресурсам, що призвело до втрат сільськогосподарського або лісогосподарського виробництва.

У протоколі обов`язково робиться відмітка про роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, її прав і обов`язків, передбачених статтею 268 КУпАП, а також про повідомлення її про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу їй обов`язково направляється рекомендованим листом з повідомленням про вручення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення із зазначенням часу і місця розгляду справи.

Протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, та державним інспектором, який його склав, а за наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписаний також і цими особами. Відмова особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу та надання пояснень не припиняє провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Справа розглядається у 15-денний строк з дня одержання державним інспектором, правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

У розгляді справи можуть брати участь потерпілі, законні представники, захисник (адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи), свідки, експерт, перекладач.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження посилання позивача на недотримання інспектором вимог КУпАП, а саме: встановлено, що вищезазначений протокол про адміністративне правопорушення від 20 листопада 2020 року, складений відносно ОСОБА_1 не відповідають вимогам ст. 256, а саме: у протоколі не зазначені пояснення ОСОБА_1 ; відсутній підпис останнього під відомостями про роз`яснення йому прав, передбачених ст. 268 КУпАП; при цьому у протоколі не зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від його підписання та отримання, протокол також не містить його підпису про отримання другого примірника протоколу чи про відмову в його отриманні.

Крім того, ні в протоколі, ні в постанові не зазначено чому саме до адміністративної відповідальності притягнуто ОСОБА_1 , та чи входить усунення вказаних в приписі порушень до кола його обов`язків.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

А тому, враховуючи той факт, що ОСОБА_1 не був присутній при складенні щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення від 20 листопада 2020 року, суд вважає це порушенням прав, передбачених ст. 268 КУпАП, та погоджується з твердженнями позивача в цій частині також.

20 листопада 2020 року інспектором винесено постанову про накладення адміністративного стягнення серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. ч.5 ст.41 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.(а.с.30-31).

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Згідно з ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що 20 листопада 2020 року відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому вказано, що його буде розглянуто о 11 годині 00 хвилин 20 листопада 2020 року, тобто у той же день, без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол було розглянуто та за результатами винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, що є порушенням права особи, щодо якої розглядається справа.

За приписами ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол (у випадку його складання) та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно із ст. 279 КУпАП, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання (ч. 2 ст. 279 КУпАП).

За змістом ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право, зокрема, знайомитися з матеріалами справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд зазначає, що підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу правопорушення, передбаченого КУпАП.

Відповідно до вимог ст.293 КУпАП та роз`яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 червня 1988 року №6 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення", орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що відповідає визначеному ч. 4 ст. 129 Конституції України принципу змагальності і рівності сторін у судочинстві, згідно якого обов`язок доказування законності застосування адміністративного стягнення при розгляді скарги громадянина в суді покладається на орган (посадову особу), яким винесено оскаржувану постанову.

Суд відмічає, що представник відповідача не надав суду жодних належних доказів, які достовірно підтверджують обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 41 КУпАП.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, п. 10 Інструкції постанова має містити: назву постанови (відповідно до вимог ст. 284 КУпАП); повну назву посади державного інспектора, який виніс постанову, його прізвище, ім`я та по батькові; дату розгляду справи та номер постанови; відомості про особу, щодо якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові, дата і місце народження, місце проживання/реєстрації та роботи або навчання, посада (для посадових осіб), ідентифікаційний номер фізичної особи (за наявності)); опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативно-правового акта, який передбачає відповідальність за це адміністративне правопорушення; розмір шкоди, що підлягає стягненню, порядок та строк її відшкодування; рішення по справі; порядок виконання постанови; порядок і строк оскарження постанови; порядок набрання чинності постановою; строк пред`явлення постанови до виконання.

Отже, з наведеного вбачається, що належними та допустимими доказами вина позивача, у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.5 ст.41 КУпАП, не доведена.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за такої обставини, як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що постанова про накладення адміністративного стягнення, серії ХА № 19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року підлягає скасуванню, а провадження по адміністративній справі закриттю, відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 9, 19, 241-246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення та закриття провадження у справі, - задовольнити.

Скасувати постанову серії ХА №19-03.02-5404/0591-0591 від 20 листопада 2020 року, винесену головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Головного управління Держпраці у Харківській області Тимофієнком Олександром Миколайовичем про накладання адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 41 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 41 КУпАП відносно ОСОБА_1 , на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляд.

Повне найменування сторін:

1.Позивач ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , номер і серія паспорта НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

2.Відповідач Головне управління Держпраці у Харківській області, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 39773319, місцезнаходження, вул. Алчевських, 40, м. Харків, 61002.

Повний текст рішення буде складено 23 лютого 2021 року.

Суддя Ю.А.Коптєв