Справа № 340/4291/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

01 березня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4291/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін клопотання про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправними та скасувати:

- податкове повідомлення-рішення від 17.04.2020 року № 0-1127 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем «Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особам, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості» в сумі 9025,18 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 17.06.2020 року № 0-1127 про визначення суми податкового зобов`язання за цим же платежем «Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особам, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості» в сумі 5156,82 грн.;

- податкову вимогу від 21.08.2020 року № 160256-53 про визначення суми податкового боргу за платежем «Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особам, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості» в сумі 14561,14 грн.;

- рішення про результати розгляду скарги від 21.08.2020 року № 26154/6/99-00-06-02-04-06.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.10.2020 р. відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без викликом сторін та встановлено процесуальні строки на подання заяв по суті справи.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2020 року позовну заяву залишено у зв`язку з недоплатою суми судового збору.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 січня 2021 року продовжено провадження у справі.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19 січня 2021 року позовну заяву знов залишено без руху через подання відповідачем клопотання про залишення позову без розгляду, з огляду на необхідність надати позивачу можливість подати заяву з викладенням своєї правової позиції щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року витребувані додаткові докази у ДПС України.

Представник відповідача звернувся із клопотанням про залишення адміністративного позову без розгляду, яке обґрунтоване тим, що позивач скористався правом адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень до ДПС України, за наслідками якого отримав рішення про залишення скарги без задоволення від 21.08.2020 року, мав би протягом одного місяця звернутись до суду з відповідним позовом, натомість звернення до суду відбулось поза межами цього строку, який визначений статтею 56 ПК України (а.с.99-100).

Позивачем у відповідь на клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду направлена до суду заява, у якій позивач просив відмовити у задоволенні клопотання відповідача, в обґрунтування якої зазначає про зупинення строків адміністративного оскарження, згідно п.52-8 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, а відтак вважає, що ним не було пропущені строки звернення до суду.

Досліджуючи питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду зданим позовом, суд зазначає наступне.

Предметом розгляду даної справи є правомірність та законність винесення:

- податкових повідомлень-рішень від 17.04.2020 року № 0-1127 та 17.06.2020 року № 0-1127;

- податкової вимогу від 21.08.2020 року № 160256-53;

- рішення про результати розгляду скарги від 21.08.2020 року № 26154/6/99-00-06-02-04-06.

Отже за своїм змістом оскаржено три різних рішення, які відрізняються від суб`єкта їх складення, порядку та строків оскарження і правових наслідків.

Не погоджуючись із податковими повідомленнями рішеннями ГУ ДПС у Кіровоградській області від 17.04.2020 року № 0-1127 та 17.06.2020 року № 0-1127 позивач подав скаргу до ДПС України.

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарг №26154/6/99-00-06-02-04-06 від 21.08.2020 року скаргу позивача залишено без задоволення. Зазначене рішення направлено позивачу та отримане ним 25.08.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.125).

З позовом до суду про оскарження податкових повідомлень-рішень згідно штампу на поштовому конверті, позивач звернувся 01.10.2020 року (а.с.39).

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною 4 статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У цій справі процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання позивачем рішення ДФС України за результатами розгляду скарги (підпункт 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК України) 25.08.2020 року (а.с.125).

У постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у вказаній постанові за результатом комплексного аналізу правового регулювання також зазначив, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Згідно пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Водночас Верховний Суд в постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 вже висловлював позицію про те, що застосування скорочених строків звернення до суду при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах у порівнянні з такими строками в інших публічних правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та в діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується зі встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку та оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів у межах процедури адміністративного оскарження, тоді як скорочені строки забезпечують досягнення цієї мети та завдань функціонування податкової системи держави.

Більш скорочені строки звернення до суду у разі попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язані з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Така позиція суду повністю узгоджується із правовим висновком викладеним у постанові Верховного Суду у складі судової палати по справі № 500/2486/19.

Враховуючи отримання позивачем 25.08.2020 року рішення ДПС України про результати про залишення його скарги без задоволення, місячний строк на звернення до суду скінчився 26.09.2020 року, натомість до суду позивач із даним позовом звернувся 01.10.2020 року, отже пропустив строк звернення до суду і поважних причин такого пропуску не повідомив. Не зазначено таких причин і в заяві щодо відхилення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Єдиною підставою у заяві зазначено про зупинення перебігу строків на адміністративне оскарження.

Відповідно до пункту 52-8 Підрозділу 10 «Інші перехідні положення» ПК України тимчасово, на період по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків, встановлених, зокрема, статтею 56 цього Кодексу (в частині процедури адміністративного оскарження) щодо скарг платників податків (крім скарг щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість), що надійшли (надійдуть) по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), та/або які не розглянуті станом на 18 березня 2020 року. Таке зупинення не породжує будь-яких наслідків, передбачених статтею 56 цього Кодексу.

Згідно підпункту 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК Україна процедура адміністративного оскарження закінчується, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Отже процедура адміністративного оскарження спірних податкових повідомлень-рішень була завершена датою отриманням рішення ДПС про залишення його скарги без задоволення - 25.08.2020 року.

Більш того, суд зауважує, що строк адміністративного оскарження рішень до контролюючого органу вищого рівня (досудове врегулювання спору) та строк звернення до суду не є тотожними строками, оскільки мають різне правове регулювання.

Доводи позивача про зупинення строків адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень через не завершення такого оскарження є такими, що йдуть всупереч нормам ПК України та не спростовують доводів представника відповідача.

Водночас суд зазначає, що клопотання про залишення позову без розгляду стосується усіх трьох позовних вимог, у тому числі в частині позову щодо оскарження податкової вимоги ГУ ДПС в Кіровоградській області та рішення ДПС України про залишення скарги платника податків без задоволення.

Досліджуючи дотримання строків звернення до суду з позовом в частині оскарження податкової вимоги ГУ ДПС в Кіровоградській області та рішення ДПС України суд дійшов висновку про відхилення клопотання в цій частині, оскільки оскарження цих рішень позивачем здійснено у строки, визначені КАС України.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частинами 3 статті 123 КАС України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

При цьому суд зауважує, що позивачем не подано заяви про поновлення строку на звернення до суду, тобто позивачем не заявлено прохання поновити пропущений процесуальний строк звернення до суду.

Враховуючи вищезазначене суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання представника відповідача, а тому даний позов в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень ГУ ДПС в Кіровоградській області від 17.04.2020 року № 0-1127 та від 17.06.2020 року № 0-1127 залишенню без розгляду.

При цьому суд зазначає про те, що згідно частини 4 статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Частиною 5 статті 240 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Наразі відповідне клопотання відсутнє в матеріалах справи.

Керуючись статтями 9, 90, 121, 122, 240, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити частково.

Адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 в частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень ГУ ДПС в Кіровоградській області від 17.04.2020 року № 0-1127 та від 17.06.2020 року № 0-1127 залишити без розгляду.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду в частині залишення позову без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук