Справа № 640/30439/20
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

01 березня 2021 року м. Київ № 640/30439/20

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Каракашьяна С.К., здійснюючи розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
до третя особа:Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області Державна судова адміністрації України
провизнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області, за участі третьої особи: Державна судова адміністрації України, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області щодо нарахування та виплати суддівської винагороди судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за період з 18 квітня 2020 року по 28 серпня 2020 року із застуванням обмеження протиправною;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області провести нарахування та виплату суддівської винагороди судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 на підставі статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" за період з 18 квітня 2020 року по 28 серпня 2020 року.

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення суддівської винагороди за один місяць.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №640/30439/20, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

В подальшому, разом із відзивом, відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Також, представником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області заявлено клопотання про зупинення провадження у справі №640/30439/20 до набрання законної сили судом рішенням Верховного Суду у справі №340/1916/20.

Розглянувши матеріали справи та клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною другою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження визначені у статті 262 КАС України.

За змістом норм частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги п.1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Дослідивши заяву представника відповідача із запереченнями та клопотанням, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та приходить до висновку про залишення заяви представника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області без задоволення.

Щодо клопотання представника відповідача про зупинення провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень п.21 ст.4 КАС України типовими адміністративними справами є адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, позивачами заявлено аналогічні вимоги.

Відповідно до положень п.22 ст.4 КАС України зразкова адміністративна справа - типова адміністративна справа, прийнята до провадження Верховним Судом, як судом першої інстанції для постановлення зразкового рішення.

Відповідно до приписів ч.1 ст.291 КАС України суд, який розглядає типову справу, має право зупинити провадження за клопотанням учасника справи або за власною ініціативою у випадку, якщо Верховним Судом відкрито провадження у відповідній зразковій справі.

Відповідно до п.9 ч.2 ст.236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі розгляду типової справи і оприлюднення повідомлення Верховного Суду про відкриття провадження у зразковій справі - до набрання чинності рішенням Верховного Суду у зразковій справі.

Дослідивши подане клопотання представника відповідача, суд приходить до висновку, що вказана підстава для зупинення провадження є факультативною та відповідне клопотання про зупинення провадження може бути задоволено лише в разі його обґрунтованості.

При цьому, іншими причинами є не будь-які обставини, а лише ті, які тимчасово перешкоджають або роблять недоцільним розгляд справи, оскільки за час зупинення можуть з`явитися важливі для справи обставини, неврахування яких може вплинути на законність судового рішення.

Зважаючи, що з вказаних у клопотанні підстав зупинення провадження у справі є правом, а не обов`язком суду, враховуючи необґрунтованість заявленого клопотання належними та допустимими доказами, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні такого клопотання.

Керуючись вимогами ст.ст. 12, 49,236, 243, 248, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Залишити заяву представника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відповідно - без задоволення.

2. У задоволенні клопотання представника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області про зупинення провадження у справі - відмовити.

3. Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України та може бути оскаржена, за правилами, встановленими ст. ст. 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України із урахуванням п. 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя С.К. Каракашьян