Справа № 320/4610/19
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 320/4610/19

адміністративне провадження № К/9901/5436/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Усенко Є.А.,

суддів: Гімона М.М., Гусака М.Б.,

розглянув касаційну скаргу Київської митниці Держмитслужби (далі - Митниця) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2021 у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2021, позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано рішення Митниці про коригування митної вартості товарів від 19.02.2019 № UА100030/2019/000024/2. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

17.02.2021 Митниця подала до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на вище зазначені судові рішення.

Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом (частина третя статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС)).

Згідно з частиною першою статті 13 КАС учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального провадження) крім випадків якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

При вирішенні питання, чи підпадає ця справа під критерії визначення справи незначної складності, береться до уваги характер спірних відносин, зокрема те, що розмір донарахованих митних платежів з різниці між скоригованою митною вартістю та задекларованою митною вартістю становить 22 700,00 грн. що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий алгоритм розрахунку ціни позову викладений в постанові Верховного Суду від 16.03.2020 у справі №1.380.2019.001962 (касаційне провадження К/9901/30593/19). Ця обставина є самостійною підставою для визначення справи як такої, що є малозначною, відповідно до пункту 6 частини шостої статті 12 КАС.

Та обставина, що суд першої інстанції розглянув цю справу у порядку загального позовного провадження, не змінює характеру справи як справи незначної складності.

Доводів про наявність виключних обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС, Митниця у касаційній скарзі не наводить, судовою колегією такі обставини також не встановлені.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 12, 248, 328, пунктом 1 частини першої 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2021.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіЄ.А. Усенко М.М. Гімон М.Б. Гусак