Справа № 600/2303/20-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/2303/20-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, про визнання протиправним наказу та його скасування, -

В С Т А Н О В И В:

В поданому до суду адміністративному позові ОСОБА_1 (далі - позивач) просить суд: - визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 500 від 30.10.2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження слідчому СВ Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанту поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 500 від 30.10.2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження слідчому СВ Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанту поліції ОСОБА_1 є протиправним, підлягає скасуванню, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень при здійсненні своїх владних управлінських функцій, при прийнятті оскаржуваного рішення, діяв з порушенням вимог законодавчих актів, що призвело до порушення його права на проходження служби в органах поліції.

27.11.2020 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, відповідно до якого відповідач зазначив, що дисциплінарне стягнення позивача у вигляді зауваження було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, в якому враховано матеріали оперативної наради, якою встановлено порушення вимог Закону, нормативно правових актів, неналежне виконання обов`язків слідчим ОСОБА_1 під час розслідування кримінального провадження №0001226 від 16.06.2020 року. При визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено. За наслідками службового розслідування прийнято оскаржуваний наказ.

З урахуванням заявлених вимог та заперечень, пояснень представників сторін, судом з метою з`ясування обставин справи було зобов`язано сторони надати письмові докази на підтвердження, або спростування позовних вимог, заперечень.

Оскільки сторонами на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, заперечення не було надано належні письмові докази, що вказувало на їх недостатність для встановлення обставин справи, суд неодноразово відповідно до вимог ч. 4 ст. 9 КАС України зобов`язував сторони ухвалою суду надати суду письмові докази в обґрунтування заявлених вимог, заперечень, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався, оголошувалась перерва.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 77 КАС України визначено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

У судовому засіданні позивач, представник позивача позов підтримали повністю, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, наданих письмових пояснень, просили суд задовольнити позовні вимоги, розглядати у порядку письмового провадження.

Представник відповідача заперечував проти позову, надав пояснення суду по суті спору, а також клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, у разі неявки відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

У частині 9 статті 205 КАС України зазначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. 205 КАС України, суд вважає, що немає перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта повна вища, з 22.01.2018 року проходив службу в органах поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, а з 22.11.2018 року слідчим слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУ НП в Чернівецькій області.

Наказом Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області № 184 о/с від 22.11.2018 року лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено в порядку переведення чи просування по службі на посаду слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області (на період відпустки для догляду за дитиною основного працівника ОСОБА_2 ), увільнивши від посади дільничного офіцера поліції сектору превенції Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 22.11.2018 року. (а. с. 125)

ОСОБА_1 прийняв присягу проте, що він " ОСОБА_1 , усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки". (а. с. 126).

Діяльність слідчого Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час здійснення досудового розслідування регулюється КПК України, наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570 Зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 року за №918/30786 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України», яким затверджено положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» (далі - Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570) , Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативними актами.

Частиною 2 ст. 9 КПК України передбачено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частиною 1 ст. 40 КПК України передбачено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Пунктом 3 розділу VІ Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 передбачено, що слідчий при виконанні своїх службових обов`язків зобов`язаний: 1) під час досудового розслідування дотримуватися вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; 2) забезпечувати повне, усебічне та неупереджене розслідування кримінальних правопорушень у межах установлених КПК України строків; 4) забезпечувати реалізацію в повному обсязі прав і законних інтересів усіх учасників кримінального провадження; 6) не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання слідчого і можуть викликати сумнів у його об`єктивності та неупередженості та інші.

Згідно з пунктами 5 розділу VІ цього Наказу - рішення слідчого судді, суду, письмові доручення і вказівки прокурора та вказівки керівника слідчого підрозділу, які не суперечать рішенням та вказівкам прокурора, надані в межах їх компетенції і в установленій законодавством формі, є обов`язковими для виконання слідчим.

Пунктом 6 розділу VІ цього Наказу передбачено, що при незгоді з рішенням, дією чи бездіяльністю прокурора у відповідному досудовому провадженні слідчий в установленому порядку подає скаргу до прокуратури вищого рівня щодо прокуратури, в якій обіймає посаду прокурор, рішення, дія чи бездіяльність якого оскаржується.

З матеріалів справи видно, що на адресу начальника Шевченківського ВП ЧВП ГУ НП в Чернівецькій області 15.06.2020 року надійшла заява ОСОБА_3 про те, що 11.07.2018 придбав автомобіль «BMW X6» білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 за 22500 доларів, даний автомобіль використовував спільно з своїм партнером по бізнесу ОСОБА_4 . В жовтні 2019 ОСОБА_4 забрав автомобіль у власне користування та в подальшому перестав виходити на зв`язок. В даний час йому не відомо де знаходиться його автомобіль. ОСОБА_4 на його повідомлення не реагує, не виходить на зв`язок. З автомобілем він віддав в користування свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі. Вважає, що ОСОБА_4 скориставшись його довірю заволодів його майном чим вчинив злочин передбачений ст.190 КК України.

15.06.2020 року слідчий Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області звернувся з рапортом на адресу начальника Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області в якому зазначив, що з заявою звернувся ОСОБА_3 , про те що ОСОБА_4 , скориставшись довірою заволодів автомобілем «BMW X6» білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 .. Із змісту вказаного рапорту видно, що в ньому значиться резолюція - « ОСОБА_5 16.06.20».

За результатами розгляду заяви, рапорту від 16.06.2020 року слідчим СВ Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зареєстровано кримінальне провадження. Розпочато розпочало досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001226, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. (а. с. 78).

Із змісту витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0001226, видно, що 16.06.2020 року о 11:40:43 зареєстровано кримінальне правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України, проте, що в жовтні 2019 року ОСОБА_4 скориставшись довірливим ставленням ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 шахрайським шляхом, заволодів його т/з «BMW X6» білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 за 22500 доларів.

07.08.2020 року слідчим СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

19.08.2020 року громадянка ОСОБА_6 звернулась до начальника департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України в Чернівецькій області, другий адресат директор департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України з скаргою про неправомірні дії працівників Шевченківського ВП Чернівецького відділу поліції та Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, допущені ними під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні №0001226 та з інших питань.

Вказана скарга ОСОБА_6 зареєстровано в Департаменті внутрішньої безпеки національної поліції України, яку за № П-2060/42-06ЦА/04-2020 від 01.09.2020 року направлено для розгляду начальнику Чернівецького управління ДВБ Національної поліції України підполковнику поліції ОСОБА_7 , та отримано 07.09.2020 року вх. № П-109(2).(а. с. 18, 137, 138).

18.09.2020 року начальник Департаменту внутрішньої безпеки Чернівецької області звернувся листом № 2051/42-25/01/2019 до начальника ГУНП в Чернівецькій області про проведення службового розслідування за зверненням громадянки ОСОБА_6 від 19.08.2020 року про неправомірні дії працівників Шевченківського ВП Чернівецького відділу поліції та Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, допущені ними під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001226 та з інших питань. (а. с. 136, 182).

21.09.2020 року начальник ГУНП в Чернівецькій області доручив заступнику начальника ГУ НП - начальнику слідчого управління ОСОБА_8 провести службове розслідування. (а. с. 15, 135).

25.09.2020 року в.о. начальника відділу обласної прокуратури проведено оперативну нараду за участі прокурорів Чернівецької обласної прокуратури, Чернівецької місцевої прокуратури, заступника начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_9 , начальника СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_10 , слідчого СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

Із змісту протоколу оперативної наради видно, що проводилось обговорення стану досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0001226 від 16.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Надали пояснення: слідчий СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 ; начальник СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_10 ; прокурор Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_11 , прокурор Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_12 .

Із змісту протоколу оперативної наради видно, що за наслідками вивчення матеріалів кримінального провадження встановлено, що у ході здійснення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, слідчим СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВГІ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , не виконано всіх необхідних слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин справи, які підлягають доказуванню.

Зокрема, слідчим не допитано свідків щодо з`ясування обставин придбання транспортного засобу (за чиї кошти та ким саме, процедури купівлі і здійснення оплати за отримання автомобіля, оформлення та видачі свідоцтва на реєстрацію транспортного засобу тощо).

Не проведено допити ні попереднього власника автомобіля ОСОБА_13 , у якого було придбано, ні матір ОСОБА_6 , на кошти якої (згідно показів останньої) здійснювалась купівля транспортного засобу у ОСОБА_14 .

Водночас, за наявності суттєвих протиріч у показах ОСОБА_3 ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , одночасні допити цих осіб не проведено.

Слідчим 17.07.2020 ініційовано здійснення судової авто-товарознавчої експертизи вартість якої становить 980 гри 70 коп., однак після її проведення, без закінчення всіх інших слідчих дій, 07.08.2020 року прийнято рішення про закриття кримінального провадження.

Разом з тим, незважаючи на ці, та ряд інших порушень, допущених у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні (відсутність реквізитів щодо реєстрації заяви про вчинення злочину, даних стосовно попередження заявника про кримінальну відповідальність тощо), під час розгляду 04.08.2020 Шевченківським районним судом м. Чернівці клопотання про скасування арешту майна (автомобіля «BMW Х6» д.н.з. НОМЕР_1 ) і повернення даного транспортного засобу ОСОБА_3 , слідчий не заперечував проти задоволення клопотання щодо повернення автомобіля.

Основними причинами допущених порушень вимог кримінального процесуального закону, стало неналежне здійснення досудового розслідування, слідчим ОСОБА_1 .

Передчасне закриття кримінального провадження, за умов невиконання обов`язку щодо застосування всіх передбачених законом заходів для забезпечення ефективності досудового розслідування та невжиття передбачених законодавством заходів для повного, всебічного і неупередженого дослідження всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, може свідчити про умисну діяльність слідчого, спрямовану на протиправне сприяння в незаконному отриманні транспортного засобу особою, якій він насправді, не належить.

За результатами оперативної наради вирішили:

- визнати, що стан досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001226 від 16.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, як такий, який не відповідає завданням КПК України щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування;

- прокурорам Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , як процесуальним керівникам у даному кримінальному провадженні, прийняти рішення про скасування постанови органу досудового розслідування про закриття кримінального провадження від 07.08.2020. Одночасно ініціювати питання про відсторонення слідчого СВ Шевченківського ВГІ Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 від здійснення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, а також підготувати листа на адресу керівника СУ ГУНП в Чернівецькій області та ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області щодо проведення службового розслідування та вирішення питання про притягнення винних осіб до відповідальності. (а. с. 34-35. 66-69, 156-157).

29.09.2020 року Чернівецька обласна прокуратура направила лист № 09/1-71вих- 20 на адресу заступника начальника ГУНП - начальника слідчого управління полковника поліції Чубея О.Д. та заступника начальника УКЗ ГУНП - начальникові ІОС полковнику поліції ОСОБА_15 , щодо опрацювання Чернівецькою обласною прокуратурою матеріалів кримінального провадження № 0001226 від 16.06.2020 року.

Із змісту вказаного листа видно, що слідчим СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВГІ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , у вказаному кримінальному провадженні не проведено всіх необхідних слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин справи, які підлягають доказуванню.

Зокрема, слідчим не допитано свідків щодо з`ясування обставин придбання транспортного засобу (за чиї кошти та ким саме, процедури купівлі і здійснення оплати за отримання автомобіля, оформлення та видачі свідоцтва на реєстрацію транспортного засобу тощо).

Не проведено допити ні попереднього власника автомобіля ОСОБА_13 , у якого його було придбано, ні матір ОСОБА_6 , на кошти якої (згідно показів останньої) здійснювалась купівля транспортного засобу у ОСОБА_14 .

За наявності суттєвих протиріч у показах ОСОБА_3 ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , одночасні допити цих осіб не проведено.

Також, слідчим 17.07.2020 ініційовано здійснення судової авто-товарознавчої експертизи вартість якої становить 980 грн 70 коп., однак після її проведення, без закінчення всіх інших слідчих дій, органом досудового розслідування прийнято рішення про закриття кримінального провадження.

Незважаючи на ці, та ряд інших порушень, допущених у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні (відсутність реквізитів щодо реєстрації заяви про вчинення злочину, даних стосовно попередження заявника про кримінальну відповідальність тощо), під час розгляду 04.08.2020 Шевченківським районним судом м. Чернівці клопотання про скасування арешту майна (автомобіля «BMW Х6» д.н.з. НОМЕР_1 ) і повернення даного транспортного засобу ОСОБА_3 , де слідчий не заперечував проти задоволення клопотання щодо повернення автомобіля, вказує на те, що органом досудового розслідування недотримано вимоги Кримінального процесуального кодексу України.

Передчасне закриття кримінального провадження, за умов невиконання обов`язку щодо застосування всіх передбачених законом заходів для забезпечення ефективності досудового розслідування та невжиття передбачених законодавством заходів для повного, всебічного і неупередженого дослідження всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, може свідчити про умисну діяльність слідчого, спрямовану на протиправне сприяння в незаконному отриманні транспортного засобу особою, якій він насправді не належить.

Основними причинами допущених порушень вимог кримінального процесуального законодавства, насамперед, стало неналежне здійснення досудового розслідування саме слідчим ОСОБА_1 .

З урахуванням зазначених обставин, допущених слідчим в ході досудового розслідування порушень вимог Кримінального процесуального законодавства України просить провести службове розслідування та вирішити питання про притягнення винних осіб до відповідальності. (а. с. 36-39, 150-151,153-154).

Крім того, т.в.о. начальника відділу інспекції з особового складу майором поліції Шепенюк В. на адресу заступника начальник ГУНП в Чернівецькій області - начальника СУ полковника поліції Чубея О. направлено лист прокуратури Чернівецької області щодо проведення службового розслідування по факту порушення слідчим СВ Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенантом поліції ОСОБА_1 норм КПК України , під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00001226 від 16.06.2020, з урахуванням вимог п. 2 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893. (а. с. 152).

29.10.2020 року заступник керівника Чернівецької місцевої прокуратури, на виконання протоколу оперативної наради від 25.09.220 року, листом проінформував виконувача обов`язків начальника відділу нагляду обласної прокуратури, про те, що за наслідками перевірки у кримінального провадження, постанова про закриття кримінального провадження № 0001226 винесена не обґрунтовано, передчасно, у зв`язку з чим процесуальним керівником 30.09.2020 винесено постанову про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0001226.

З метою забезпечення виконання вимог кримінального процесуального законодавства швидкого, повного та неупередженого розслідування у розумінні строки, на адресу начальника СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області скеровано листа про відсторонення слідчого ОСОБА_1 від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого. (а. с. 71-72).

Наказом Головного управлінням національної поліції України в Чернівецькій області № 1034 від 30.09.2020 року "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", призначено службове розслідування, проведення якого доручено створеній комісії, у складі: голови комісії заступника начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області - начальника організаційного відділу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , членів комісії старшого слідчого в ОВС ОМВ СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_16 , оперуповноваженого Чернівецького управління ДВБ Національної поліції України капітана поліції Семеніг Д., слідчого ОМВ СУ ГУНП в Чернівецькій області Іванцюра П. стосовно скарги громадянки ОСОБА_6 , щодо неправомірних, на її думку, дій, вчинених працівниками Шевченківського ВП Чернівецького ВП та Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226 від 15.06.2020 за ч 4 ст. 190 КК України, що може свідчити про наявність в діях працівників зазначених підрозділів ознак дисциплінарного проступку. (а. с. 16, 134).

Слідчим ОСОБА_1 , з приводу скарг гр. ОСОБА_6 щодо неналежного розслідування кримінального провадження №0001226, адресовані Департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України, Департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України в Чернівецькій області, які стали підставою проведення оперативної народи по вказаному кримінальному провадженні щодо неналежного розслідування та вчинення інших протиправних дій, надавались пояснення працівникам поліції, які входять до складу комісії, а також надавались пояснення під час проведення оперативної наради 25 вересня 2020 року в Чернівецькій обласній прокуратурі, оформленої протоколом оперативної наради при в.о. начальника відділу обласної прокуратури щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001226 від 15.06.2020 за ч.4 ст.190 КК України, які долучено до матеріалів службового розслідування, та враховано при прийнятті оскаржуваного рішення. (а.с.143,156).

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 30.10.2020 року, який підписано головою комісії Масленниковою С., членами комісії ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та затверджено начальником ГУНП в Чернівецькій області.

Дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що відомості, що стали підставою проведення службового розслідування, визнати такими, що знайшли частково своє підтвердження.

Також комісією зазначено, що у ході службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що слідчим СВ Шевченківського ВП ОСОБА_1 під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226 допущено порушення вимог ч. ч. 1, 2 ст. 9, ч. 5 ст. 38, ч. 1 ст. 40, ч. 9 ст. 224, п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, які виразились у не дослідженні всебічно, повно і неупереджено всіх обставин кримінального провадження, а саме: не проведені допити попереднього власника автомобіля ОСОБА_19 , у якого його було придбано, не допитано матір ОСОБА_6 , на кошти якої (згідно показів останньої) здійснювалась купівля транспортного засобу у ОСОБА_19 , за наявності суттєвих протиріч у показах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_6 не проведено одночасні допити цих осіб, поспішно прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, що свідчить про вчинення ним порушення службової дисципліни, передбачених п. п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та п. 2, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за що він, згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Комісія вирішила, що за порушення службової дисципліни, що виразилось в недотриманні вимог ч. ч. 1,2 ст. 9, ч. 5 ст. 38, ч. 1 ст. 40, п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226, вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до слідчого СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_20 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та позбавити його премії за листопад 2020 року в розмірі 500 грн. (а. с. 30-33, 129-132).

30.10.2020 року за наслідками службового розслідування начальником ГУ Національної поліції в Чернівецькій області видано наказ "Про застосування дисциплінарного стягнення" № 500.

Із змісту наказу ГУ НП в Чернівецькій області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 30.10.2020 року № 500 видно, що пунктом 1 вказаного наказу за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог ч. ч. 1. 2 ст. 9, ч. 5 ст. 38, ч. 1 ст. 40. п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України піл час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226, вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до слідчого СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та позбавити його премії за листопад 2020 року в розмірі 500 грн. (а. с. 14, 75, 133, 184-185).

Не погоджуючись із Наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 30.10.2020 року № 500 "Про застосування дисциплінарного стягнення", позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Дослідженням письмових доказів , матеріалів наглядового провадження № 93-1991-20 судом встановлено наступне.

На адресу начальника Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області 15.06.2020 року з заявою звернувся ОСОБА_3 про те, що 11.07.2018 придбав автомобіль «BMW X6» білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 за 22500 доларів, даний автомобіль я використовував спільно з своїм партнером по бізнесу ОСОБА_4 . В жовтні 2019 ОСОБА_4 забрав автомобіль у власне користування та в подальшому перестав виходити на зв`язок. В даний час йому не відомо де знаходиться його автомобіль. ОСОБА_4 на його повідомлення не реагує, не виходить на зв`язок. З автомобілем він віддав в користування свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі. Вважає, що ОСОБА_4 скориставшись його довірю заволодів його майном чим вчинив злочин передбачений ст. 190 КК України.

15.06.2020 року слідчий Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області звернувся з рапортом на адресу начальника Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області про те, що з заявою звернувся ОСОБА_3 , про те що ОСОБА_4 , скориставшись довірою заволодів автомобілем «BMW X6» білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 .. Із змісту вказаного рапорту видно, що в ньому значиться резолюція - « ОСОБА_5 16.06.20».

За результатами розгляду заяви, рапорту 16.06.2020 року слідчим СВ Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 розпочато розпочало досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001226, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. (а. с. 78).

26.06.2020 року ухвалою Шевченківського районного суду №727/5459/20, за клопотанням слідчого СВ Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 про арешт майна (матеріали кримінального провадження №00122 від 16.06.2020 року), накладено арешт на транспортний засіб марки «BMW Х6» д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_3 , яким фактично користувалася ОСОБА_6 , у вигляді заборони на відчуження. (а. с. 26).

04.08.2020 року ухвалою Шевченківського районного суду №727/5459/20, за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №00122 від 16.06.2020 року, скасовано арешт на транспортний засіб марки «BMW Х6» д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_3 .Транспортний засіб «BMW Х6» д.н.з. НОМЕР_1 повернути законному власнику ОСОБА_3 .

Із змісту вказаної узвали видно, що слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти задоволення клопотання. (а. с. 42, 158).

Із змісту довідки про стан досудового розслідування по кримінальному провадженні №0001226 від 16.06.2020 за ч. 4 ст. 190 КК України станом на 14.12.2020, яка не підписано посадовими особами органу досудового розслідування видно, що у вказаному кримінальному провадженні16.06.2020 року допитано потерпілого ОСОБА_3 , допитано свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , без зазначення дати допиту. (а. с. 204-205).

При цьому суд звертає увагу, що під час досудового розслідування слідчим ОСОБА_1 без додержання вимог КПК України з не відомих причин було відібрано пояснення у ОСОБА_6 (а.с. 89), а не допитано її (як потерпілу, чи свідка) з урахуванням вимог КПК України, Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570, з метою всебічності, повноти встановлення обставин справи, що вказує на недодержання вимог КПК України, Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570.

Крім того, судом встановлено, що у постанові про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження від 30.08.2020 року видно, що слідчий ОСОБА_1 в супереч вимогам КПК України, наказу не здійснив допит попереднього власника транспортного засобу - скаржника ОСОБА_6 , прийняв необґрунтоване рішення про закриття кримінального провадження.

З урахуванням аналізу постанови прокурора Про скасування постанови слідчого ОСОБА_1 про закриття кримінального провадження від 30.08.2020 року та довідки про стан досудового розслідування, суд звертає увагу, що вказана довідка не є належним доказом в розумінні ст.ст. 72-76, 94 КАС України

07.08.2020 року слідчим СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 07.08.2020 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Суд вважає за необхідне зазначити, що частиною 1 статті 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо: п.1 встановлена відсутність події кримінального правопорушення; п.2 встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення та інші.

Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження й оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.

30.09.2020 року прокурор Чернівецької місцевої прокуратури Корчинська Н.А. винесла постанову про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження №0001226, оскільки встановлено, що рішення про закриття провадження слідчим ОСОБА_1 прийнято без додержання принципу всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин справи та безпосереднього дослідження й оцінки слідчим, показань, які стосуються цього провадження.(а. с. 95).

Відповідно до пункту 2-3 вказаної постанови кримінальне провадження №0001226 для організації подальшого досудового розслідування направлено до СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області. Відомості про прийняте рішення вирішено внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із змісту постанови видно, що постанова про закриття кримінального провадження винесена не обґрунтовано передчасно є незаконна.

Слідчим в ході проведення досудового розслідування не допитано свідків щодо з`ясування обставин придбання транспортного засобу (за чиї кошти та ким саме придбано автомобіль, процедури купівлі і здійснення оплати за автомобіль, оформлення та видачі свідоцтва на реєстрацію тощо), не проведено допити попереднього власника транспортного засобу та ОСОБА_6 .

Крім того, слідчим не проведено одночасні допити свідків з метою усунення розбіжностей в показаннях потерпілого, свідків, у відповідності до ч. 9 ст. 224 КПК України одночасно допитати їх.

Висновки слідчого про закриття кримінального провадження, не підтверджуються матеріалами кримінального провадження, у зв`язку з чим постанова підлягає скасуванню. (а. с. 95, 207).

Вказані обставини підтвердила в судовому засіданні будучи допитана, як свідок прокурор Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_11 , де зазначила про вищевказані порушення вимог КПК України.

30.09.2020 року прокурор Чернівецької місцевої прокуратури ОСОБА_11 прийняла рішення - Клопотання про відсторонення слідчого СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 від проведення розслідування у кримінальному провадженні № 0001226 від 16.06.2020 року та призначити іншого слідчого, яке для прийняття рішення в порядку статті 39 КПК України направила Начальнику СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВП ГУ НП в Чернівецькій області а. с. 96, 206).

Із змісту листа заступника керівника Чернівецької місцевої прокуратури № 107-9521вих20 від 29.10.2020 року видно, що ОСОБА_1 відсторонено від проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226. Проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226 від 16.06.2020 року доручено слідчому СВ Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_21 , що не заперечувалось позивачем у ході розгляду справи. (а. с. 97).

Із змісту пояснень членів дисциплінарної комісії видно.

Заступник начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області - начальник організаційно-методичного відділу старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , яка приймала участь в оперативній нараді від 25.09.2020 року під час обговорення стану досудового розслідування та нагляду за додержанням законів у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0001226 від 16.06.2020, зазначила, що на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 30.09.2020 року №1034, проводилося комісійне службове розслідування у складі комісії за фактами, викладеними в багато адресній скарзі ОСОБА_6 від 19.08.2020, що надійшли з Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, Чернівецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, а також за фактами, викладеними в листі Чернівецької обласної прокуратури від 29.09.2020 № 09/1-71вих-20.

Обставини та порушення, зазначені в протоколі оперативної наради у виконувача обов`язків начальника відділу обласної прокуратури від 25.09.2020, були враховані під час проведення зазначеного комісійного службового розслідування. (а. с. 111-112).

Слідчий організаційно-методичного відділу слідчого управління Головного управління національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_22 зазначив, що на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 30.09.2020 № 1034, проводилося комісійне службове розслідування у складі комісії за фактами, викладеними в багато адресній скарзі ОСОБА_6 від 19.08.2020, що надійшли з Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, Чернівецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, а також за фактами, викладеними в листі Чернівецької обласної прокуратури від 29.09.2020 № 09/1-71вих-20.

Обставини та порушення, зазначені в протоколі оперативної наради у виконувача обов`язків начальника відділу обласної прокуратури від 25.09.2020, були враховані під час проведення зазначеного комісійного службового розслідування. (а. с. 113-114).

Старший слідчий в особливо важливих справах організаційно-методичного відділу слідчого управління Головного управління національної поліції в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_23 зазначив, що на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 30.09.2020 № 1034, проводилося комісійне службове розслідування у складі комісії за фактами, викладеними в багато адресній скарзі ОСОБА_6 від 19.08.2020, що надійшли з Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, Чернівецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, а також за фактами, викладеними в листі Чернівецької обласної прокуратури від 29.09.2020 № 09/1-71вих-20.

Обставини та порушення, зазначені в протоколі оперативної наради у виконувача обов`язків начальника відділу обласної прокуратури від 25.09.2020, були враховані під час проведення зазначеного комісійного службового розслідування. (а. с. 115-116).

Крім того, матеріалами справами підтверджено, що з вказаного приводу слідчим ОСОБА_1 не надавались пояснення працівникам поліції під час перевірки скарги ОСОБА_6 , а також під час обговорення стану розслідування справи в прокуратурі Чернівецької області, за наслідками якого встановлено неповноту досудового слідства, порушення вимог кримінально-процесуального законодавства - у зв`язку з чим прийнято постанову про скасування постанови про закриття кримінального провадження та відсторонення слідчого від розслідування вказаного кримінального провадження.

Крім того, суд звертає увагу, що обставини, які стали підставою прийняття оскаржуваного наказу, з урахуванням рішення оперативної наради, а також за наслідками неналежного розслідування у кримінальній справі № 0001226, де встановлено порушення КПК України слідчим ОСОБА_1 , що послужило прийняття прокурором постанови про скасуванню незаконно прийнятого рішення про закриття кримінального провадження у справі №0001226 у зв`язку з не повнотою розслідування та відсторонення слідчого від розслідування вказаної справи, які не спростовані позивачем у ході розгляду справи, а також не надано належних, достовірних письмових доказів.

Водночас, суд звертає увагу, що позивач не оскаржив рішення прокурора про скасування постанови про закриття кримінального провадження, про відсторонення його, як слідчого ОСОБА_1 від розслідування вказаного кримінального провадження, наданих вказівок прокурора, як передбачено КПК України, наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570.

Зазначені обставини вказують на правомірність дій відповідача при прийнятті оскаржуваного рішення, а також врахування висновків службового розслідування та пояснень посадових осіб відповідача щодо виявлених порушень, підтверджених належними доказами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, встановивши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 6 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно частини 1, 2 ст. 7 Закону № 580-VIII визначено, що під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації. Обмеження прав і свобод людини допускається виключно на підставах та в порядку, визначених Конституцією і законами України, за нагальної необхідності і в обсязі, необхідному для виконання завдань поліції та інше.

Статтею 8 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.

Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України

Згідно п. п. 1-2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 8 КПК України визначено, що Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Частинами 1-2 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частиною 1 ст. 40 КПК України передбачено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Крім того, діяльність слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час здійснення досудового розслідування регулюється наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570 Зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 року за №918/30786 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України», Законом України "Про Національну поліцію".

Пунктом 3 розділу І Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 р. за № 918/30786 (далі Наказ МВС України від 06.07.2017 року № 570) передбачено, що правову основу діяльності слідчих підрозділів становлять Конституція України, Кримінальний кодекс України , Кримінальний процесуальний кодекс України та інші нормативно-правові акти з питань досудового розслідування.

Пунктом 4 розділу І цього Наказу визначено, що діяльність слідчих підрозділів здійснюється відповідно до принципів верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, поваги до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, недоторканності житла чи іншого володіння особи, таємниці спілкування, невтручання в приватне життя, недоторканності права власності, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, свободи від самовикриття та права не свідчити проти близьких родичів та членів сім`ї, заборони двічі притягувати до кримінальної відповідальності за одне і те саме правопорушення, забезпечення права на захист, змагальності сторін кримінального провадження та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередності дослідження показань, речей і документів, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, публічності, диспозитивності, розумності строків досудового розслідування.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІІ Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 визначено що слідчі підрозділи відповідно до покладених завдань завдань та функцій проводять усебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження, виявлення як тих обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставин, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надання їм належної правової оцінки та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень;

Пунктом 1 розділу VІ Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 передбачено, що слідчий - службова особа органу Національної поліції України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Пунктом 3 розділу VІ Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 передбачено, що слідчий при виконанні своїх службових обов`язків зобов`язаний: 1) під час досудового розслідування дотримуватися вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; 2) забезпечувати повне, усебічне та неупереджене розслідування кримінальних правопорушень у межах установлених КПК України строків; 4) забезпечувати реалізацію в повному обсязі прав і законних інтересів усіх учасників кримінального провадження; 6) не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання слідчого і можуть викликати сумнів у його об`єктивності та неупередженості та інші.

Згідно з пунктами 5, 6 розділу VІ цього Наказу - рішення слідчого судді, суду, письмові доручення і вказівки прокурора та вказівки керівника слідчого підрозділу, які не суперечать рішенням та вказівкам прокурора, надані в межах їх компетенції і в установленій законодавством формі, є обов`язковими для виконання слідчим.

Пунктом 6 розділу VІ цього Наказу передбачено, що при незгоді з рішенням, дією чи бездіяльністю прокурора у відповідному досудовому провадженні слідчий в установленому порядку подає скаргу до прокуратури вищого рівня щодо прокуратури, в якій обіймає посаду прокурор, рішення, дія чи бездіяльність якого оскаржується.

Відповідно п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VIII призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами 1, 3, 4, 5 ст. 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно, ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регулюється Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частинами 1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Відповідно ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджено "Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України" (далі - Порядок № 893).

Вказаний порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розділу IV Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Згідно п. 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 розділу VII Порядку № 893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно п. п. 2-4 розділу VII Порядку № 893 наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.

Виконання таких дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь та звільнення зі служби в поліції, шляхом видання наказів по особовому складу покладається на підрозділи кадрового забезпечення (служби персоналу) територіальних органів поліції, установ та закладів поліції, а також ЗВО.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що у відповідності до вимог Порядку № 893, наказом Головного управлінням національної поліції України в Чернівецькій області від 30.09.2020 року № 1034 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» яким призначено службове розслідування. (а. с. 16, 134).

За результатами службового розслідування складено висновок від 30.10.2020 року з урахуванням матеріалів оперативної наради, де встановлено що у ході здійснення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, слідчим СВ Шевченківського ВП Чернівецького ВГІ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1, всіх необхідних слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин справи, які підлягають доказуванню, проведено не було, а також матеріалами службового розслідування, комісією встановлено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились. (а. с. 30-33, 129-132).

Із встановлених судом обставин справи вбачається, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування .

Тобто, відповідачем дотримано наведені вище вимоги Дисциплінарного статуту та Порядку № 893, що фактично сторонами в ході судового розгляду справи не заперечувалось, однак позивач не погодився із прийнятим рішенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про запобігання корупції" загальні вимоги до поведінки осіб, зазначених у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх службових чи представницьких повноважень, підстави та порядок притягнення до відповідальності за порушення цих вимог встановлюються цим Законом, який є правовою основою для кодексів чи стандартів професійної етики.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки.

Згідно підпункту з) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", суб`єктами на яких поширюються дія цього Закону є поліцейські.

Наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 06 грудня 2016 р. за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила № 1179)

Пунктом 1 розділу 1 Правил № 1179 встановлено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно п. 5 розділу 5 Правил № 1179 поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно п. 1 розділу 2 Правил № 1179 визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно пунктів 3, 4 розділу 4 Правил № 1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Дослідження змісту наведених норм КПК України, Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570, які регулюють діяльність органів досудового розслідування, належного виконання ними законодавства про кримінальне провадження, а також Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про запобігання корупції", Правил етичної поведінки поліцейських, співставлення висновків за результатами такого дослідження з матеріалами та висновком службового розслідування, у суду є підстави вважати, що позивач своїми діями, які встановлені, зафіксовані матеріалами оперативної наради від 25.09.2020 року, матеріалами службового розслідування, системним невиконанням Законів, нормативно правових актів, під час здійснення досудового слідства у кримінальному провадженні №0001226 допустив порушення вимог КПК України, Закону України "Про Національну поліцію", Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 чим дискредитував діяльність поліції, що вказує на підрив її авторитету у суспільстві, грубо порушив вимоги вищевказаних Законів та нормативних актів.

З урахуванням зазначених обставин, позивач не спростував встановлені порушення допущені під час розслідування в кримінального провадження, не надав суду доказів про те, що ним оскаржувались до вищестоящого керівництва дії посадових осіб, які проводили службове розслідування, прийняті рішення прокурором про скасування постанови та відсторонення.

Крім того, позивач за весь час розгляду справи не надав суду належних, допустимих доказів, як визначено ст. ст. 72-76 КАС України, які б спростували доводи викладені в оскаржуваному рішення, а також у вищезазначеному наказі про застосування дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до п. п. 2, 4, 5 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

Однак позивачем не спростовано обставини, щодо порушення вимог закону, нормативно правових актів, які стали підставою прийняття оскаржуваного наказу, з урахуванням рішення оперативної наради, висновків службового розслідування.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям <…> (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що дії відповідача при прийняті оскаржуваного наказу регламентовані статтею 22 Закону України "Про Національну поліцію".

Статтею 22 Закону № 580-VIII визначено основні повноваження керівника поліції. Керівник поліції, зокрема: очолює поліцію та здійснює керівництво її діяльністю, забезпечує виконання покладених на неї завдань; у межах компетенції організовує та контролює виконання поліцією Конституції та законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, а також наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України з питань, що належать до сфери діяльності поліції; підписує накази поліції; скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів поліції; у межах повноважень надає доручення, обов`язкові для виконання поліцейськими, державними службовцями і працівниками поліції; приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону; приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських; приймає у визначеному трудовим законодавством порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції; присвоює спеціальні звання поліції відповідно до цього Закону; виконує повноваження керівника державної служби в органі відповідно до законодавства про державну службу та здійснює інші повноваження відповідно до цього Закону.

Крім того, суд звертає увагу, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України викладеною в постанові від 21.09.2018 року справа 824/227/17-а.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З цього приводу суд зазначає, що відповідач повністю врахував всі обставини встановлені під час вивчення матеріалів кримінального провадження №0001226 та виявленні порушення вимог КПК України, оформленні протоколом оперативної наради від 25.09.2020 року, а також висновки службового розслідування, за наслідками, якого прийнято рішення "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 31.01.2020 року № 57, якими до позивача застосовано дисциплінарні стягнення.

З огляду на викладене, з урахуванням вищевикладених обставин, оцінюючи в сукупності обставини справи, пояснення сторін, письмові докази, суд приходить до висновку, що позивач своїми діями, які встановлені та зафіксовані матеріалами службового розслідування дискредитував діяльність поліції, підірвав її авторитет у суспільстві, грубо порушив вимоги ч. ч. 1,2 ст. 9, ч. 5 ст. 38, ч. 1 ст. 40, ч. 9 ст. 224, п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, вимог п. 3, 5-6 розділу VІ Наказу МВС України від 06.07.2017 року № 570 під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001226, а також вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

З урахуванням зазначених обставин, суд приходить до висновку, що позивач щодо прийняття відповідачем Наказу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 500 від 30.10.2020 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження слідчому СВ Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанту поліції ОСОБА_1 , не спростував порушення закону, не надав суду належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів, як визначено ст. ст. 72-77 КАС України щодо порушення відповідачем закону, нормативно-правових актів при прийнятті оскаржуваного наказу.

За таких обставин, суд вважає такі дії відповідача правомірними та такими, які відповідають вимогам чинного законодавства.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 стаття 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши в судовому засіданні факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 44, 72-80, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 287, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач: - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 )

Відповідач: - Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (58000, м. Чернівці, вул. Головна, 24, )

Суддя П.Д. Дембіцький