Справа № 640/4033/21
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 лютого 2021 року м. Київ № 640/4033/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

ОСОБА_1
доМіністерства юстиції України
про визнання протиправною бездіяльності, стягнення коштів,
ВСТАНОВИВ:

Адвокат Редіч Н.Ю. звернулась до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 про:

- визнання протиправною бездіяльності Міністерства юстиції України, що виразилась у неврахуванні винагороди державного виконавця, яка є складовою заробітної плати та проходить по розрахунковим відомостям на заробітну плату за період з 2015 по 2019 року при обчисленні середньої заробітної плати ОСОБА_1 : в розрахунках сум відпускних за: січень 2017 року, травень 2017 року, червень 2017 року, травень 2018 року, червень 2018 року, січень 2019 року, березень 2019 року, травень 2019 року та компенсації за невикористані 43 дні відпустки, в розрахунках матеріальної допомоги на оздоровлення за: травень 2018 року; в розрахунках матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за грудень 2017 року;

- стягнення з Міністерства юстиції України на користь ОСОБА_1 заборгованості в сумі 268.266,52 грн., що складається з не нарахованих та не виплачених: сум щорічної основної відпустки за: січень 2017 року, травень 2017 року, червень 2017 року, травень 2018 року, червень 2018 року, січень 2019 року, березень 2019 року, травень 2019 року, компенсації за невикористані 43 дні відпустки в загальному розмірі 164.947,17 грн.; суми матеріальної допомоги на оздоровлення за травень 2018 року в загальному розмірі 57.532,43 грн., суми матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за грудень 2017 року в загальному розмірі 45.786,92 грн.

Відповідно до пункту 5 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. Аналогічний строк установлювався статтею 99 КАС України в редакції, чинній нас виникнення спірних відносин.

Позивач оскаржує бездіяльність відповідача за період з 2015 по 2019 роки, позов подано до суду засобами поштового зв`язку 18.02.2021, тобто з пропущенням місячного строку.

Доходячи такого висновку суд ураховує, що за змістом абзацу першого частини другої статті 121 КАС України строк звернення до адміністративного суду з позовом обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. З огляду на характер спірних відносин щодо виплати заробітної плати, позивач міг та повинен був дізнатись про протиправну бездіяльність відповідача щодо виплати заробітної плати в меншому розмірі після виплати коштів. Тому суду відхиляє доводи позивача про дотримання строків звернення до суду в зазначеній частині.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 15.10.2013 №8-рп/2013 в аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 №108/95-ВР зі змінами необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

За змістом наведеного рішення, не обмежується строком звернення з позовом про стягнення заробітної плати, водночас позивачем заявлено вимогу про визнання протиправної бездіяльності відповідача.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позов не містить обґрунтувань поважності причин пропущення строку звернення до суду з вимогою про визнання бездіяльності протиправною.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачеві необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин та наданням відповідних доказів або письмові пояснення звернення до суду в межах відповідного строку щодо вимоги про визнання протиправною бездіяльності Міністерства юстиції України що виразилась у не врахуванні винагороди державного виконавця, яка є складовою заробітної плати.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець