Справа № 640/3917/21
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2021 року м. Київ №640/3917/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

ОСОБА_1
доМіністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України
про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку за час затримки, стягнення матеріальної допомоги,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про:

- визнання протиправною бездіяльності Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України;

- стягнення з Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.07.2020 у справі №640/3453/20 з 06.07.2020 по 16.10.2020 у розмірі 164.111,30 грн.;

- стягнення з Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на користь позивача матеріальну допомогу на соціально-побутові потреби за 2020 рік у розмірі 52.271,61 грн.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4).

Як убачається зі змісту позовної заяви та наданих доказів позивачем зазначених вимог не дотримано: позивач просить визнати протиправною бездіяльність Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, не визначаючи в чому саме проявилась така бездіяльність; відповідно до акту Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2021 №178 відсутня копія позовної заяви з додатками для відповідача.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права <...>.

Надаючи тлумачення наведеній нормі, Конституційний Суд України в Рішенні від 22.02.2012 №4-рп/2012 дійшов висновку, що в аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

Позивач звернувся з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.07.2020 від 03.07.2020 у справі №640/3453/20, відповідно до якого визнано протиправним та скасовано пункт 2, пункт 3 наказу від 16.01.2020 № 136-к Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, поновлено ОСОБА_1 на роботі та зобов`язано Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України перевести на посаду заступника директора департаменту технічного регулювання та метрології Мінекономіки, стягнуто з Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, з 17.01.2020 по 03.07.2020, у сумі 259655,55грн., допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника директора департаменту технічного регулювання та метрології Мінекономіки з 17.01.2020 та стягнення середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 47210,10 грн.

У позовній заяві позивач вказує, що 47210,10 грн. йому виплачено 19.10.2020, відповідно тримісячний строк сплив 20.01.2021, позов подано до суду засобами поштового зв`язку 16.02.2020, тобто з пропущенням тримісячного строку.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем не подано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, відсутнє обґрунтування звернення до суду в строк.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зазначає, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" звільнений від сплати судового.

На думку суду, такі доводи позивача є помилковими в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності та стягнення середнього заробітку за весь час затримки виконання рішення суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом статті 117 Кодексу законів про працю України працівникові має бути виплачено його середній заробіток за весь час затримки належних сум по день фактичного розрахунку. На думку суду наведене відшкодування не є заробітною платою в розумінні Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 108/95-ВР (зі змінами), а є видом відповідальності роботодавця (наприклад, постанова Великої Палати Верховного суду від 30.01.2019 №910/4518/16).

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 №1082-ІХ з 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2270,00 грн.

Як уже вказувалось, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру на суму 164111,30 грн. - сума середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду, за яку позивачу належить сплатити 1641,11 грн. За вимогу немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 908,00 грн. Щодо вимоги про стягнення 52271,61 грн. матеріальної допомоги, то за подання такої вимоги позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Отже, з урахуванням обраного способу захисту позивачу належить сплатити 2549,11 грн. судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачеві необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка повинна відповідати вимогам статті 160 КАС України в частині визначення змісту позовних вимог щодо вимоги про визнання протиправною бездіяльності Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України;

заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин та наданням відповідних доказів або письмові пояснення звернення до суду в межах відповідного строку щодо вимоги стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу внаслідок затримки сплати належних позивачу за рішенням суду сум;

примірник первісної позовної заяви з додатками для відповідача;

документ про сплату судового збору в розмірі 2549,11 грн., на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код 37993783), банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача UA4026007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №640/3917/21), Окружний адміністративний суд міста Києва.

Виправлену позовну заяву слід подати в кількості для суду та відповідача.

Суд звертає увагу позивача про неможливість вирішення питання про дотримання ним строку звернення до суду з позовною вимогою про визнання протиправною бездіяльності відповідача, позаяк зміст сформульованої позивачем вимоги не дозволяє встановити, яка саме бездіяльність є предметом спору.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець