Справа № 640/13386/20
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2021 року м. Київ № 640/13386/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомПриватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»
до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг
провизнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі також - позивач, ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі») до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - відповідач, НКРЕКП), в якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, що проявилась у нездійсненні дій щодо включення до структури тарифів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилученої з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», що визнана протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі № 640/2802/19;

- зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, з дня набрання судовим рішенням законної сили, при найближчому перегляді структури та рівнів тарифів на розподіл електричної енергії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» включити до структури тарифів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилучені з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 № 1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», що визнана протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19.

Ухвалою суду від 22.06.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 10.08.2020 позивачу запропоновано надати пояснення стосовно клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі №640/13386/20.

Ухвалою суду від 03.09.2020 заяву представника НКРЕКП про зупинення провадження у справі №640/13386/20 залишено без задоволення.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав на протиправну бездіяльність відповідача щодо вирішення звернення ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКРОМЕРЕЖІ» про збільшення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на суму 206 481 тис.грн. (без ПДВ), які безпідставно вилучені відповідачем з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії постановою НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025), яку постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 в частині вилучення згаданих коштів визнано протиправною і скасовано.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив щодо її задоволення, стверджуючи про відсутність протиправних дій з огляду на те, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 на НКРЕКП не покладено обов`язок вчинити дії щодо включення до структури тарифів позивача кошти в сумі 206 481 тис.грн (без ПДВ). Позивачем невірно обрано спосіб судового захисту, оскільки фактично його права відновлені вищевказаним судовим рішенням шляхом визнання протиправною і скасування постанови НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025). При цьому остаточне рішення у справі №640/2802/19 відсутнє у зв`язку з касаційним оскарженням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020.

Зауважив, що вирішення питання щодо зобов`язання НКРЕКП включити до тарифу ліцензіата певні витрати належить до виключних повноважень відповідача, які є його дискреційними повноваженнями, у суду відсутні повноваження втручатися у реалізацію відповідачем цих повноважень та зобов`язувати НКРЕКП вчинити дії щодо включення до тарифу позивача відповідних витрат.

У відповіді на відзив позивач наполягав на задоволенні позовних вимог, стверджуючи, що у зв`язку з визнанням протиправною і скасуванням постанови НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) відповідач зобов`язаний відновити становище позивача, що існувало до прийняття цієї постанови. Єдиним ефективним способом відновлення порушених прав позивача є включення до структури тарифів ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» неправомірно вилученої з тарифу суми у розмірі 206 480,78 грн. (без ПДВ).

У відповіді на відзив позивач більш детально аргументував свої заперечення щодо позиції відповідача.

Відповідач надав заперечення на відповідь на відзив, у якому також деталізував свою позицію, викладену у відзиві на позовну заяву.

Ознайомившись із матеріалами справи суд встановив, що ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є суб`єктом господарської діяльності, одним із видів якої є розподіл і постачання електричної енергії.

Відповідно до пункту 2.2 статуту ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» назване товариство створено на підставі рішення позачергових зборів акціонерів публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13.11.2017 про реорганізацію публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього товариства та передачі частини майна, прав та обов`язків публічного акціонерного товариства «Київенерго» та на підставі рішення загальних зборів товариства про заснування товариства від 22.12.2017.

Пунктом 2.3 статуту визнано, що товариство є правонаступником публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданого йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків публічного акціонерного товариства «Київенерго», що визначені частиною 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ринок електроенергії».

Як вбачається з постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 за позовом ПРАТ «КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до НКРЕКП про визнання протиправним і скасування рішення, з 03.04.2017 по 03.05.2017 НКРЕКП проводилась планова перевірка діяльності ПАТ «Київенерго» на предмет дотримання останнім Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом за період з 01.07.2016 по 31.12.2016. За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено акт перевірки від 03.05.2017 року № 62, в якому відображено встановлені перевіркою порушення.

З огляду на ці порушення НКРЕКП прийняло постанову від 29.08.2017 №1039 «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», відповідно до пункту 1 якої наклало на товариство штраф в розмірі 1 700 000,00 (один мільйон сімсот тисяч) грн., відповідно до пункту 2 вирішило при найближчому перегляді тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» розглянути питання щодо вилучення зі структури тарифів коштів у сумі 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ).

Не погоджуюсь із таким рішенням РКНЕКП, ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування пунктів 1, 2 резолютивної частини постанови НКРЕКП від 29.08.2017 № 1039 «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 у справі №826/14482/17, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018, адміністративний позов ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» задоволено: визнано протиправним та скасовано пункти 1, 2 резолютивної частини постанови НКРЕКП «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та невиконання рішення НКРЕКП» від 29.08.2017 № 1039.

У подальшому Верховний Суд постановою від 04.02.2019 у справі №826/14482/17 постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 скасував у частині задоволення позову про визнання протиправними і скасування пункту 2 резолютивної частини постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039; в цій частині ухвалив нове судове рішення, яким у задоволенні позову ПАТ «Київенерго» до НКРПЕКП про визнання протиправними та скасування пункту 2 резолютивної частини постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039 відмовив; в іншій частині згадані постанови суду першої та апеляційної інстанції залишив без змін.

Як встановлено судом, на виконання пункту 2 постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039 відповідач прийняв:

- постанову від 24.01.2018 №64 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Київенерго», якою, зокрема, передбачено коригування ПАТ «Київенерго» витрат у сумі 206 481, 00 грн. (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039 (із розрахунку на 11 місяців - 225 252, 00 грн. (без ПДВ).

У ході судового розгляду справи судом не встановлено оскарження позивачем цієї постанови НКРЕКП та її скасування;

- постанову від 14.08.2018 № 847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», у додатку до якої в структурі тарифів позивача передбачено статтю «коригування витрат» - загальні витрати «-243053 грн.»;

- постанову від 18.09.2018 №1025 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 14 серпня 2018 №847», відповідно до якої встановлено ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» відповідні тарифи на розподіл електричної енергії та тарифи на постачання електричної енергії на відповідні періоди, визначено структуру тарифів на розподіл та постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» згідно з додатком, який викладено в новій редакції.

В указаному додатку у структурі тарифів позивача загальні операційні витрати були скориговані шляхом їх зменшення на загальну суму 243 053 тис.грн. (без ПДВ), з яких 206 481 тис.грн. (без ПДВ) у спосіб вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039 (з розрахунку на 11 місяців - 225 252 тис.грн. (без ПДВ)), про що вказано в пункті 2 приміток Коригування витрат додатку.

Відтак, постановою НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (в редакції постанови від 18.09.2018 №1025) було передбачено вилучення зі структури тарифів, встановлених для позивача, кошти в сумі 206 481 тис.грн. (без ПДВ). Внаслідок цього відбулося зменшення тарифів для позивача, що використовувалися ним для здійснення ліцензованої господарської діяльності, що, в свою чергу, призвело до зменшення рівня доходу позивача.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 визнано протиправною постанову НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови.

Оскільки судом визнано протиправною постанову НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (в редакції постанови від 18.09.2018 №1025) в частині вилучення з тарифу грошових кошів у сумі 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), позивач листом від 05.06.2020 №12174/1-20 звернувся до відповідача про збільшення тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на вищевказану суму, а саме 206 481 тис.грн. (без ПДВ).

Відповідач стверджує, що листом від 23.06.2020 №6472/17.2/7-20, тобто уже після звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом, повідомив його, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 на НКРПЕКП не покладено обов`язку вчинити будь-які дії у зв`язку із частковим визнанням протиправною вищевказаної постанови НКРЕКП. Також вказав на відсутність остаточного судового рішення у справі №640/2802/19 у зв`язку з касаційним оскарженням до Верховного Суду згаданої вище постанови суду апеляційної інстанції.

Доказів щодо підтвердження направлення цього листа на адресу позивача відповідач суду не надав.

Позивач у відповіді на відзив про отримання листа НКРЕКП суд не повідомив.

Однак, з огляду на те, що цей лист містить відмову відповідача у задоволенні звернення позивача щодо збільшення тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на суму 206 481 тис.грн. (без ПДВ), то обставина щодо направлення позивачу чи отримання ним листа НКРЕКП від 23.06.2020 №6472/17.2/7-20 значення для вирішення справи немає.

Вирішуючи цей спір суд виходить із такого.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 №1540-VIII (далі - Закон №1540-VIII).

Частиною першою статті 1 вказаного Закону визначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема:

1) у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом;

2) у сфері комунальних послуг: діяльності з виробництва теплової енергії на теплогенеруючих установках, включаючи установки для комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами); діяльності у сфері централізованого водопостачання та водовідведення в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами).

Розподіл видів діяльності відповідно до сфер застосовується виключно для цілей цього Закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України, яке, в контексті положень частини другої статті 3 Закону №1540-VIII, здійснюється шляхом: нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; державного контролю та застосування заходів впливу; використання інших засобів, передбачених законом.

Відповідно до частини третьої статті 3 Закону №1540-VIII основними завданнями Регулятора є: забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; інші завдання, передбачені законом.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 03.04.2017 №2019-VIII (далі також - Закон №2019-VIII) на ринку електричної енергії державному регулюванню підлягають, поміж іншого, тарифи на послуги з передачі електричної енергії та тарифи на послуги з розподілу електричної енергії.

Частиною другою цієї статті визначено, що ціни та тарифи на ринку електричної енергії, що регулюються державою (зокрема плата за приєднання), повинні бути:

1) недискримінаційними;

2) прозорими;

3) встановленими з урахуванням вимог цілісності ОЕС України, економічно обґрунтованих та прозорих витрат відповідного учасника ринку електричної енергії та належного рівня норми прибутку.

Зі змісту вказаних вище правових норм вбачається, що метою здійснення діяльності НКРЕКП є досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки.

За змістом статті 14 Закону №№1540-VІІІ визначено, що засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Регулятор на своїх засіданнях, поміж іншого, приймає рішення, що належать до його компетенції. Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Як убачається з матеріалів справи позивач, стверджуючи, що внаслідок прийняття НКРЕКП постанови НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (в редакції постанови від 18.09.2018 №1025) про вилучення із структури встановленого для нього тарифу грошових коштів у сумі 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ) відбулося зменшення тарифів, що використовувалися ним для здійснення ліцензованої господарської діяльності, що, в свою чергу, побавило його гарантованого законом права на відшкодування всіх економічно обґрунтованих витрат на здійснення ліцензованої діяльності та призвело до зменшення рівня його доходу, звернувся до суду з позовом до НКРЕКП про визнання протиправною вказаної постанови.

За змістом пункту 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) вищевказана постанова НКРЕКП є актом індивідуальної дії, прийнята відповідачем як суб`єктом владних повноважень, і стосується виключно прав та інтересів позивача.

Відповідно до положень статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Кожен має право після використання всіх національних засобів юридичного захисту звертатися за захистом своїх прав і свобод до відповідних міжнародних судових установ чи до відповідних органів міжнародних організацій, членом або учасником яких є Україна.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з приписами частин першої та другої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частинами першою та другою статті 245 КАС України передбачено, що при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень (пункт 1); визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (пункт 2); визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (пункт 3); визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії (пункт 4); інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів (пункт 10).

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 визнано протиправною постанову НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови.

Водночас судом встановлено, що пунктом 3 постанови НКРЕКП від 11.12.2018 №1834 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», яка набрала чинності з 01.01.2019, визнано нечинною постанову НКРЕКП від 14.08.2018 №847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (зі змінами).

Таким чином, станом на час прийняття Окружним адміністративним судом міста Києва та Шостим апеляційним адміністративним судом рішень у справі №640/2802/19 постанова НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) уже була нечинною, тому суд лише визнав її протиправною та не скасував її.

За наведених обставин суд погоджується з доводами позивача, що внаслідок прийняття Шостим апеляційним адміністративним судом постанови від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 про визнання протиправною постанови НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови, не відбулось відновлення для позивача становища, яке існувало до прийняття вказаної постанови НКРЕКП, оскільки повернення до структури тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії, встановлених для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», вилучених протиправною постановою НКРЕКП 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ) не відбулося.

Тобто, вказане судове рішення повною мірою та ефективно не захистило порушені частково протиправною постановою НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) права та інтереси позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Судом встановлено, що у подальшому :

- пунктом 4 постанови НКРЕКП від 10.12.2019 №2677 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», яка набрала чинності з 01.01.2020, визнано нечинною постанову НКРЕКП від 11.12.2018 №1834 (зі змінами);

- пунктом 4 постанови НКРЕКП від 09.12.2020 № 2369 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» із застосуванням стимулюючого регулювання», яка набрала чинності з 01.01.2021, визнано нечинною постанову НКРЕКП від 10 грудня 2019 року № 2677 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (зі змінами).

Зі змісту цих постанов НКРЕКП також не вбачається включення останнім до структури тарифів на розподіл електричної енергії, затверджених позивачу, протиправно вилучених раніше 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ).

Доказів зворотного відповідач, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок доказування правомірності своїх дій чи бездіяльності, суду не надав, твердження позивача про включення до структури тарифів на розподіл електричної енергії, затверджених позивачу, вилученої з них вищевказаної суми не спростував.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що з метою повного відновлення своїх порушених прав та інтересів позивач обґрунтовано з посиланням на вищевказане судове рішення звернувся до відповідача із листом від 05.06.2020 №12174/1-20 про збільшення тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на суму 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ).

Оскільки відповідач рішення про збільшення тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на суму 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яку протиправно вилучено зі структури тарифів відповідно до постанови НКРЕКП від 14.08.2018 №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) не прийняв, суд погоджується з доводами позивача про його протиправну бездіяльність.

При цьому суд не бере до уваги твердження позивача про відсутність підстав для збільшення тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на суму 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ) з огляду на відсутність остаточного судового рішення у справі №640/2802/19 у зв`язку з касаційним оскарженням до Верховного Суду постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020.

Указана постанова суду відповідно до статті 325 КАС України набрала законної сили та відповідно до статті 370 цього ж Кодексу є обов`язковою до виконання і оскарження цієї постанови в касаційному порядку не зупиняє її виконання.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовної вимоги та необхідність задовольнити позовні вимоги у повному обсязі ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо невключення до структури тарифів ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилученої з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови НКРЕКП від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025, яку визнано протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі № 640/2802/19.

З метою ефективного захисту прав та інтересів позивача, порушених внаслідок прийняття НКРЕКП протиправної постанови НКРЕКП від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови, що відповідає основним завданням адміністративного судочинства, визначеним частиною першою статті 2 КАС України, суд також вирішив за необхідне задовольнити вимогу позивача про зобов`язання НКРЕКП з дня набрання судовим рішенням законної сили при найближчому перегляді структури та рівнів тарифів на розподіл електричної енергії ПРАКТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» включити до структури тарифів ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилучені з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови НКРЕКП від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 № 1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», яка визнана протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19.

На переконання суду такий підхід відповідає ідеям, закріпленим Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, стаття 13 якої має назву «Право на ефективний засіб юридичного захисту», проголошує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. У розвиток положень цієї статті Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях також наголошує на необхідності оцінки ефективності обраного зацікавленою особою способу захисту.

Зокрема, у рішенні від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Разом з тим суд критично сприймає доводи відповідача про те, що зобов`язуючи НКРЕКП прийняти вищевказане рішення, суд таким чином втручається у його дискреційні повноваження.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що пунктом 4 частини другої цієї статті КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до частини четвертої статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Беручи до уваги абзац перший частини четвертої статті 245 КАС України та встановлені судом обставини щодо визнання постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19 протиправною постанови НКРЕКП від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 № 1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480,78 тис.грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови, суд дійшов висновку, що для прийняття відповідачем рішення про включення до структури тарифів ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилученої з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови НКРЕКП від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 № 1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», виконані всі умови, визначені законом і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивач сплатив судовий збір у сумі 4 204,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 11.06.2020 №1591140, отже понесені витрати по сплаті судового збору підлягають відшкодуванню йому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, що проявилась у невключенні до структури тарифів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилученої з тарифу суми 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», що визнана протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі № 640/2802/19.

Зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, з дня набрання судовим рішенням законної сили, при найближчому перегляді структури та рівнів тарифів на розподіл електричної енергії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» включити до структури тарифів Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вилучену з тарифу суму 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 № 847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 № 1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», що визнана протиправною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі №640/2802/19.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (вул. Новокостянтинівська, 20, м. Київ, 04080, ) за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смолянска, 19, м. Київ, 03057, ) понесені судові витрати у розмірі 4204,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко