Справа № 826/2432/18
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2021 року м. Київ № 826/2432/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДепартаменту патрульної поліції
про визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 17.11.2017 № 1747,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 17.11.2017 № 1747.

У судовому засіданні була допитана свідок ОСОБА_2 , яка в порядку статті 141 Кодексу адміністративного судочинства України була приведена до присяги, зі змістом статей 384, 385 Кримінального кодексу України була ознайомлена.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачем було дотримано положень статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" та у встановлений чинним законодавством строк та порядку подано декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, водночас з незалежних від позивача обставин подана ним 26.02.2017 декларація не відображалась на сайті Національного агентства з питань запобігання корупції. Також позивач зазначив про те, що в ході проведення службового розслідування від нього не було отримано пояснення, а єдині пояснення які було відібрано були отримані 06.10.2017, ще до призначення відповідного розслідування. При цьому доводи та обставини викладені в наданих позивачем поясненнях відповідачем в рамках проведення службового розслідування враховані та перевірені не були, зокрема, не було допитано зазначено позивачем свідка - штабіста 3-го батальйону, інспектора роти № 6батальйону № 3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 та надано оцінку відповіді наданій Національним агентством з питання запобігання корупції на запит від 27.10.2017 № 551-08/38535/17.

Водночас позивач зазначив про те, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності з порушенням законодавчо встановлених строків.

Позивач у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов.

Відповідач проти позовних вимог заперечив, надав суду письмові заперечення на адміністративний позов в яких просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, оскільки за результатами проведеного службового розслідування позивача було встановлено порушення ним Закону України "Про запобігання корупції" , а саме неподання суб`єктом декларування декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за умови доведення умислу на подання такої декларації.

Представник відповідача заперечив проти позовних вимог.

Під час розгляду справи судом встановлено наступне.

26.09.2017 за вх. № 27127 до Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції надійшло подання з Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», а саме неподання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, зокрема, інспектором роти № 4 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старшим лейтенантом поліції Лещенком Ігорем Мирославовичем.

Наказом від 13.10.2017 № 504-о "Про призначення та проведення службового розслідування" на підставі зазначеного подання призначено службове розслідування.

03.11.2017 складено Висновок службового розслідування, призначеного за поданням Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», а саме неподання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік інспектором роти № 4 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старшим лейтенантом поліції Лещенком Ігорем Мирославовичем, поліцейським роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капралом поліції Савчук Юлією Анатоліївною, інспектором роти № З батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старшим лейтенантом поліції Стрельчиком Олександром Миколайовичем, поліцейським роти № 4 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержантом поліції Іваненком Романом Володимировичем в якому зазначено наступне: " В ході службового розслідування був опитаний інспектор роти № 4 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді з 21.08.2017, діючих дисциплінарних стягнень не має.

Останній повідомив, що на початку березня 2017 року подав декларацію до реєстру та отримав сповіщення «декларацію подано успішно». Приблизно у кінці березня 2017 до ОСОБА_1 зателефонувала особа, яка виконує обов`язки штабіста батальйону №3 УПП у м. Києві ДПП та повідомила, що у реєстрі відсутня інформація про подання ОСОБА_1 декларації. Спільно із штабістом у цей день ОСОБА_3 декілька разів спробував подати декларацію, але жодного підтвердження про успішну подачу декларації не отримав. Крім того, під час останньої спроби отримав повідомлення, що його приватний ключ (електронний ключ, за яким здійснюється вхід до приватного кабінету реєстру) пошкоджено.

На початку квітня 2017 року ОСОБА_1 завантажив новий приватний ключ, але зайти до приватного кабінету реєстру не зміг. Зателефонувавши на гарячу лінію НАЗК, ОСОБА_1 отримав інформацію про значне перевантаження порталу та отримав пораду звертатись на гарячу лінію технічної підтримки НАЗК за номером: НОМЕР_1 або на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_1 стверджує, що інформації, яка б допомогла йому вирішити проблему, не отримав. Тому, останній написав запит про доступ до публічної інформації до НАЗК про сприяння у вирішенні його проблеми та по цей час чекає на відповідь.".

Відповідно до резолютивної частини вказаного висновку вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, статей 8, 68, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 5-1 прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб» інспектору роти № 4 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити догану та зобов`язати подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік на офіційному веб-сайті НАЗК.

17.11.2017 Департаментом патрульної поліції видано наказ від 17.11.2017 № 1747 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, статей 8, 68, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 5-1 прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб» інспектору роти № 4 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану та зобов`язано в десятиденний строк з дня ознайомлення з наказом подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік на офіційному веб-сайті НАЗК.

Позивач вважаючи, що підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності відсутні , а наказ віл 17.11.2017 № 1747 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани є таким, що підлягає скасуванню звернувся з відповідним позовом до суду.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Спірні правовідносини мали місце в у 2014 році, а оте до них мають застосовуватись номри права чинні на момент їх існування.

Частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 зазначеного Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно з частиною першою статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників.

Частиною першою статті 5 вказаного Дисциплінарного статуту встановлено, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV визначено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Частиною другою зазначеної статті встановлено, що службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Згідно з частиною п`ятою статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частин шостої та десятої вказаної статті про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Частиною четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV встановлено, що порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Пунктом 6.3 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. № 230 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073 встановлено, що особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка(і) його проводить(ять); за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України. Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

Згідно з підпунктом 6.2.1 пункту 6.2 вказаної Інструкції виконавець (голова, члени комісії) з метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, має право, зокрема: викликати осіб РНС, стосовно яких проводиться службове розслідування, а також інших працівників ОВС, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них письмове пояснення, форма якого наведена в додатку до цієї Інструкції, або усні пояснення, а також документи, які стосуються службового розслідування; ознайомлюватися і вивчати в установленому порядку відповідні документи, що мають відношення до службового розслідування, у разі потреби - знімати з них копії і приєднувати до матеріалів службового розслідування; залучати в разі потреби відповідних фахівців і отримувати від них консультації, пояснення, роз`яснення з питань, що можуть сприяти проведенню службового розслідування; отримувати та збирати згідно із законодавством України матеріали, що стосуються службового розслідування, у тому числі від інших органів державної влади та місцевого самоврядування, юридичних і фізичних осіб, за запитом начальника, який призначив службове розслідування, чи інших уповноважених осіб.

Відповідно до підпункту 6.2.2 пункту 6.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. № 230 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073 обов`язки виконавця (голови, членів комісії): дотримуватися вимог законодавства при проведенні службового розслідування, уживати необхідних заходів щодо недопущення порушення прав та законних інтересів учасників службового розслідування; у разі відмови опитуваної особи надати пояснення в обов`язковому порядку документально засвідчити таку відмову складанням акта. Акт засвідчується підписами не менше двох осіб, одна з яких обов`язково повинна бути виконавцем. Акт у триденний строк з моменту складання в установленому порядку реєструється в канцелярії (секретаріаті) за місцем проходження служби виконавця, а в разі неможливості - в органі (підрозділі) внутрішніх справ, працівник якого допустив порушення, після чого вказаний акт приєднується до матеріалів службового розслідування; після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим бажанням особи РНС, стосовно якої проводилося службове розслідування, знайомити її із затвердженим висновком службового розслідування, а також з окремими матеріалами, зібраними в процесі його проведення в частині, яка її стосується, з дотриманням вимог законодавства; за дорученням начальника, який призначив службове розслідування, інформувати зацікавлених осіб на їх вимогу про його результати. Виконавець (голова, члени комісії), який (які) проводив(ли) службове розслідування, є відповідальним(и) за повноту, усебічність і об`єктивність висновку службового розслідування та не повинен(ні) допускати розголошення інформації, яка стосується службового розслідування.

Пунктом 8.1 вказаної Інструкції встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Згідно з пунктом 8.3 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. № 230 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов`язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Пунктом 8.4 зазначеної Інструкції встановлено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Таким чином, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність, зокрема, у вигляді накладення догани, при цьому при визначенні виду дисциплінарного стягнення має враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

З метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку призначається службове розслідування під час якого має бути встановлено обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками, умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього та наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного. Для засування відповідних обставин особам, які проводять службове розслідування надано право: викликати осіб РНС, стосовно яких проводиться службове розслідування, а також інших працівників ОВС, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них письмове пояснення, отримувати та збирати згідно із законодавством України матеріали, що стосуються службового розслідування, у тому числі від інших органів державної влади та місцевого самоврядування, юридичних і фізичних осіб, за запитом начальника, який призначив службове розслідування, чи інших уповноважених осіб.

Відповідно до статті 60 та частини першої статті 61 Закону України "Про Національну поліцію" проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. На поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України "Про запобігання корупції", цим та іншими законами України.

Відповідно до підпункту "з" пункту 1 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, поліцейські.

Частиною першою статті 45 вказаного Закону встановлено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Пунктом 51 Прикінцевих положено Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб" від 23.03.2017 № 1975-VIII продовжено до 1 травня 2017 року строк подання щорічної декларації для осіб, які відповідно до цього Закону подають таку декларацію вперше".

Частиною першою статті 47 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що подані декларації включаються до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що формується та ведеться Національним агентством. Національне агентство забезпечує відкритий цілодобовий доступ до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному веб-сайті Національного агентства. Доступ до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному веб-сайті Національного агентства надається шляхом можливості перегляду, копіювання та роздруковування інформації, а також у вигляді набору даних (електронного документа), організованого у форматі, що дозволяє його автоматизоване оброблення електронними засобами (машинозчитування) з метою повторного використання.

Згідно з частиною другою статті 49 вказаного Закону державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Відповідно до пункту 3 Порядку перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 06.09.2016 № 19 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.11.2016 за № 1479/29609 перевірка факту подання декларацій та повідомлення Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання декларацій покладаються на уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції відповідного органу або інший структурний підрозділ такого органу (далі - відповідальний підрозділ (особа)), визначений керівником органу.

Пунктами 5 та 6 вказаного Порядку визначено, що відповідальний підрозділ (особа) відповідного органу перевіряє факт подання декларацій шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства. У випадку встановлення факту неподання чи несвоєчасного подання декларацій суб`єктами декларування відповідно до вимог Закону відповідальний підрозділ (особа) відповідного органу повідомляє про це Національне агентство упродовж трьох робочих днів з дня виявлення такого факту. Повідомлення Національного агентства про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (додаток 1), надсилається засобами поштового зв`язку (рекомендованим листом з повідомленням про вручення). Повідомлення Національного агентства про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій надсилається відповідним органом окремо за кожним фактом такого неподання чи несвоєчасного подання.

Відповідно до пункту 7 Порядку перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 06.09.2016 № 19 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.11.2016 за № 1479/29609 у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію.

Пунктом 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затвердженого рішення Національного агентства з питань запобігання корупції 10.06.2016 № 3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 визначено, що повні дані Реєстру - всі дані, внесені до Реєстру відповідно до законодавства його користувачами; публічна частина Реєстру - частина даних Реєстру, розміщена на офіційному вебсайті Національного агентства, яка складається з декларацій та повідомлень про суттєві зміни в майновому стані суб`єктів декларування з вилученою з них конфіденційною інформацією.

Згідно з пунктом 3 вказаного Порядку ведення Реєстру здійснює Національне агентство. Програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру. Адміністратор Реєстру, визначений Національним агентством відповідно до вимог законодавства України, забезпечує супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захист даних Реєстру, відповідає за його функціонування, надання доступу до нього та обмін даними з іншими інформаційними системами.

Отже, поліцейські у 2017 році до 1 травня мали подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік, при цьому на відповідний орган/підрозділ в якому проходить службу поліцейський покладено обов`язок щодо перевірки факту подання декларацій та повідомлення Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання декларацій. Факт подання декларацій перевіряється шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, якою є частина даних Реєстру, розміщена на офіційному вебсайті Національного агентства, яка складається з декларацій та повідомлень про суттєві зміни в майновому стані суб`єктів декларування з вилученою з них конфіденційною інформацією.

Ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування здійснює Національне агентство з питань запобігання корупції яке встановивши факт неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону має письмово повідомити такого суб`єкта про факт неподання декларації та надати йому десятиденний строк з дня отримання повідомлення для подання декларації.

Оскаржуваним наказом позивачу оголошено догану за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, статей 8, 68, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 45 Закону України "Про запобігання корупції", пункту 5-1 прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб".

Зазначений наказ було прийнято за результатами службового розслідування призначеного та проведеного на підставі наказу від 13.10.2017 № 504-о "Про призначення та проведення службового розслідування", який видано у зв`язку з надходженням подання від 26.09.2017 за вх. № 27127 Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України щодо можливого порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції", а саме неподання декларацій осіб, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, зокрема, позивачем.

Результати вказаного службового розслідування оформлено висновком від 03.11.2017 в якому у частині, що стосується позивача зазначено наступне: "Останній повідомив, що на початку березня 2017 року подав декларацію до реєстру та отримав сповіщення "декларацію подано успішно". Приблизно у кінці березня 2017 до ОСОБА_1 зателефонувала особа, яка виконує обов`язки штабіста батальйону № 3 УПП у м. Києві ДПП та повідомила, що у реєстрі відсутня інформація про подання ОСОБА_1 декларації. Спільно із штабістом у цей день ОСОБА_3 декілька разів спробував подати декларацію, але жодного підтвердження про успішну подачу декларації не отримав. Крім того, під час останньої спроби отримав повідомлення, що його приватний ключ (електронний ключ, за яким здійснюється вхід до приватного кабінету реєстру) пошкоджено.

На початку квітня 2017 року ОСОБА_1 завантажив новий приватний ключ, але зайти до приватного кабінету реєстру не зміг. Зателефонувавши на гарячу лінію НАЗК, ОСОБА_1 отримав інформацію про значне перевантаження порталу та отримав пораду звертатись на гарячу лінію технічної підтримки НАЗК за номером: НОМЕР_1 або на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_1 стверджує, що інформації, яка б допомогла йому вирішити проблему, не отримав. Тому, останній написав запит про доступ до публічної інформації до НАЗК про сприяння у вирішенні його проблеми та по цей час чекає на відповідь.".

Позивач у позовній заяві зазначає про те, що в ході проведення службового розслідування від нього не було отримано пояснення, а єдині пояснення які було відібрано були отримані 06.10.2017, ще до призначення відповідного розслідування. При цьому він наголошує на тому, що доводи та обставини викладені в наданих ним поясненнях відповідачем в рамках проведення службового розслідування враховані та перевірені не були, зокрема, не було допитано зазначеного ним свідка - штабіста 3-го батальйону, інспектора роти № 6 батальйону № 3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 та надано оцінку відповіді наданій Національним агентством з питання запобігання корупції на запит від 27.10.2017 № 551-08/38535/17.

Відповідачем на підтвердження факту отримання від позивача пояснень надано суду копію пояснень позивача від 06.10.2017. Доказів на підтвердження отримання від позивача інших пояснень відповідачем суду надано не було, як і не було зазначено про наявність відповідного факту.

Таким чином, оскільки службове розслідування було призначено наказом від 13.10.2017 №504-о "Про призначення та проведення службового розслідування", а єдині пояснення докази на підтвердження отримання яких наявні у суду були відібрані у позивача 06.10.2017, тобто до початку проведення службового дослідування, у суду відсутні підстави вважати що у позивача відбирались пояснення саме в рамках проведення службового розслідування.

Водночас з аналізу відповідних пояснень судом встановлено, що в них відсутні дані щодо необхідності допиту свідка - штабіста 3-го батальйону, інспектора роти № 6 батальйону № 3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Про наявність відповіді наданої Національним агентством з питання запобігання корупції на запит листом від 27.10.2017 № 551-08/38535/17 в поясненням від 06.10.2017 позивачем і не могло бути зазначено оскільки вона отримана вже після надання позивачем відповідних пояснень.

Доказів на підтвердження звернення до відповідача щодо необхідності допиту свідка - штабіста 3-го батальйону, інспектора роти № 6 батальйону № 3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 та надання відповідачу листа Національного агентства з питання запобігання корупції 27.10.2017 № 551-08/38535/17 з додатком позивачем суду надано не було.

Водночас суд враховуючи права надані особам, які проводять службове розслідування підпунктом 6.2.1 пункту 6.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. № 230 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073 з метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин, подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, а саме право викликати та отримувати пояснення від осіб які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, вважає, що відповідач в рамках проведення службового розслідування у зв`язку з наявністю в нього інформації щодо вчинення позивачем дій спрямованих на подання декларації спільно зі штабістом мав здійснити дії щодо перевірки відповідної інформації. Факт того, що відповідна інформація ним перевірена не була відповідачем не заперечується.

Допитана у судовому засіданні у якості свідка штабіст 3-го батальйону, інспектора роти № 6 батальйону № 3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 зазначила про те, що після виявлення в березні 2017 року відсутності декларації позивача в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування вона запросила його до себе та ними спільно з її комп`ютера було здійснення подання відповідної декларації, водночас відповідного підтвердження про її подання на пошту позивача так і не прийшло.

Також, як вбачається з висновку службового розслідування від 03.11.2017 у відповідача була наявна інформація щодо подання позивачем декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік на початку березня та щодо наявності у нього складностей, які перешкоджали йому в подальшому подати відповідну декларацію після встановлення факту її відсутності в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства пов`язаних з технічними проблемами в роботі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідачем доказів на підтвердження факту звернення до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо з`сування відповідних обставин суду надано не було.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про те, що відповідачем службове розслідування на підставі наказу від 13.10.2017 № 504-о в частині що стосується позивача було проведено з порушенням вимог чинного законодавства, а саме, ним не було отримано пояснення від позивача в рамках його проведення та не було вчинено дій щодо перевірки обставин, які були вказані позивачем у поясненнях відібраних у нього до початку проведення службового розслідування та зміст яких відображений у висновку службового розслідування внаслідок чого не було встановлено обставини, за яких позивач здійснив дисциплінарний проступок та які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі, час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення позивачем дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього та наявність вини позивача, наявність обставин, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності та не було відображено вказані обставини у висновку службового розслідування від 03.11.2017.

При цьому суд звертає увагу на те, що у випадку, якщо факт неподання позивачем декларації встановлювався виключно шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства, то відповідно до положень Порядку перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 06.09.2016 № 19 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.11.2016 за № 1479/29609 мало бути складено та направлено повідомлення про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до Національного агентства з питань запобігання корупції, яке мало перевірити наявність факту неподання декларації та вчинити дії визначені відповідним порядком.

З огляду на зазначене, враховуючи те, як було встановлено судом, позивачем не було належним чином проведено службове розслідування щодо позивача та складено за його результатами висновок з відображенням в ньому всіх даних передбачених Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013р. № 230 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073, а також те, що сам по собі факт відсутності декларації позивача в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства з питань запобігання корупції є підставою для складання та направлення повідомлення про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до Національного агентства з питань запобігання корупції, а не висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування наказу від 17.11.2017 № 1747 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оголошеної позивача.

В частині позовної вимоги щодо встановлення відсутності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно наказу від 17.11.2017 № 1747 та обставин встановлених висновком службового розслідування, як таких, що не відповідають дійсності суд дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення з огляду на те, що юридично значимим для позивача є саме наказ від 17.11.2017 № 1747 в оскаржуваній частині, а отже його скасування у відповідній частині є належним та достатнім способом захисту позивача.

Позивач у позовній заяві просить суд скасувати наказ відповідача від 17.11.2017 № 1747, в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошеної йому догани.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на зазначене враховуючи положення пункту 2 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України наказ відповідача від 17.11.2017 № 1747, в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошеної позивачу догани підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Керуючись статтями 241, 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3, ) про визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 17.11.2017 № 1747 - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 17.11.2017 № 1747, в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оголошеної інспектору роти №4 батальйону №3 полку №1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 .

3. В решті позовних вимог - відмовити.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 та пунктом 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов