Справа № 120/7491/20-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

24 лютого 2021 р. Справа № 120/7491/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши у письмовому провадженні заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Вінагрогруп" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Вінагрогруп" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.02.2020 року № 1455887/39652387 та від 25.02.2020 року № 5638/39652387/2.

Ухвалою суду від 09.12.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд останньої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

28.12.2020 року до суду подано відзив, в якому відповідач заперечує щодо задоволення адміністративного позову та мотивує свою позицію ненаданням позивачем розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Окрім того, 28.12.2020 року стороною відповідача подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду, визначеного ст. 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України). Зокрема, представник відповідача послався на положення пункту 56.19 статті 56 ПК України, яким встановлено для платника податків скорочений - місячний строк оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, якщо до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження. При цьому посилається на правову позицію Верховного суду у справах №2540/2546/18, № 500/2486/19.

04.01.2021 року до суду представником позивача подано відповідь на відзив, у якій останній просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Окрім того, 04.01.2021 року подано заяву про поновлення строку для звернення до адміністративного суду. Обґрунтовуючи зазначену заяву, сторона позивача вказує, що 25.02.2020 року ДПС України було прийнято рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким залишено скаргу ТОВ Вінагрогруп без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 66. Як вказує представник позивача, 11.06.2020 року ТОВ Вінагрогруп подавало до Вінницького окружного адміністративного суду позовну заяву про визнання протиправними рішення ГУ ДПС у Вінницькій області № 1455887/39652387 від 14.02.2020 року та № 5638/39652387/2 від 25.02.2020 року. У подальшому, справі присвоєно номер 120/2555/20-а та ухвалою від 07.07.2020 року позов повернено позивачеві у зв`язку з не усунення в повній мірі недоліків позовної заяви.

Окрім того, представник позивача вказує, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) співробітники ТОВ Вінагрогруп працюють в обмеженому режимі, що передбачає можливість працівників виконувати свої обов`язки віддалено від робочих місць, що значно ускладнює процес підготування позову, виготовлення та завірення належним чином копій до нього.

Ухвалою від 11.01.2021 року вирішено продовжити розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. Судове засідання у справі призначено на 27.01.2021 року.

22.01.2021 року відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи. У свою чергу, позивач 27.01.2021 року подав заяву про розгляд справи без його участі.

Ухвалою від 27.01.2021 року задоволено клопотання представника відповідача та відкладено судове засідання у справі на 17.02.2021 року.

15.02.2021 року до суду надійшло клопотання ГУ ДПС у Вінницькій області про розгляд справи без участі відповідача.

Окрім того, 17.02.2021 року позивачем подано клопотання про долучення доказів.

17.02.2021 року сторони у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 9 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За приписами ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За визначенням п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене суд вважає за можливе здійснити розгляд заяви про залишення позовної заяви без розгляду у письмовому провадженні.

Визначаючись щодо зазначеної заяви, суд керується таким.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Аналіз зазначених норм податкового законодавства свідчить, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки. При цьому, ПК України визначені лише скорочені строки звернення до суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань, у свою чергу спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені.

Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах - установлено законом. Це зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи - платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Згідно з ч. 1 ст. 36 Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Частиною п`ятою статті 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Правило подібного змісту містить також частина 6 статті 13 Закону № 1402-VIII, відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Зокрема, у постанові Верховного суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 року у справі № 640/20468/18 надано оцінку щодо застосування скорочених строків звернення до суду у разі попереднього використання процедури адміністративного оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків.

Так, рішення податкового органу, які не стосуються нарахування зобов`язання грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

У межах даної адміністративної справи позивачем оскаржується рішення податкового органу про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.02.2020 року № 1455887/39652387 та від 25.02.2020 року № 5638/39652387/2, яке, у свою чергу, є рішенням, прийнятим за результатом розгляду скарги на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відтак, з матеріалів справи встановлено, що ТОВ Вінагрогруп скористалось правом на адміністративне оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних й за результатами розгляду скарги прийнято рішення про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін від 25.02.2020 року. Дане рішення було автоматично відображено у електронному кабінеті платника податків та отримано позивачем в день його прийняття, що останнім не заперечується.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що в межах даних правовідносин слід застосовувати саме тримісячний строк звернення до суду, а не місячний, як вказує ГУ ДПС у Вінницькій області у заяві про залишення позовної заяви без розгляду. Адже, при використанні процедури адміністративного оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, не застосовуються строки, передбачені пунктом 56.19 статті 56 ПК України.

Оскільки, тримісячний строк для звернення до суду потрібно обраховувати з 25.02.2020 року, то останній закінчився ще 25.05.2020 року. У свою чергу, аргументи сторони позивача щодо того, що ТОВ Вінпродтрейд звернулось до Вінницького окружного адміністративного суду ще 11.06.2020 року, проте ухвалою від 18.06.2020 року у справі №120/2555/20-а позовну заяву повернуто, у зв`язку з не усуненням у повній мірі недоліків останньої, на переконання суду, не може слугувати самостійною підставою для поновлення строку звернення до суду.

В свою чергу, навіть на момент звернення до суду із позовною заявою 11.06.2020 року позивачем також було пропущено тримісячний строк.

Щодо доводів сторони позивача про дію карантину на території України та роботу ТОВ Вінпродтрейд у обмеженому режимі, що, у свою чергу, ускладнило процес підготовки позову, суд зазначає таке.

Пункт 3 розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України, який визначає, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відповідно до пункту 2 Закону України № 731-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року № 540-ІХ, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами ), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, з набранням чинності Законом України № 731-IX продовження процесуального строку, встановленого КАС України, у тому числі строку для подання позовної заяви, здійснюється судом за заявою учасника справи і лише у випадку, якщо неможливість вчинення певної процесуальної дії у визначений строк зумовлена карантинними обмеженнями.

З наведеного слідує, що право учасника справи на продовження процесуального строку з підстав, передбачених цим Законом, не є абсолютним, і особа, яка звертається до суду з відповідним клопотанням, повинна належним чином обґрунтувати наявність цих підстав. При цьому, заява про поновлення процесуального строку з підстав, встановлених Законом України №731-IX, має містити обґрунтування щодо того, які саме карантинні обмеження унеможливлюють вчинення учасником справи певної процесуальної дії.

Натомість, ТОВ "Вінпродтрейд" лише обмежилось загальним посиланнями на факт запровадження на території України карантинних заходів, та на ускладнення процесу підготовки позову та завірення необхідних документів для звернення до суду, що, на переконання суду, є безпідставними. Оскільки, ТОВ Вінпродтрейд ще 11.06.2020 року сформовано позов та матеріали, які до нього додаються, що у свою чергу, свідчить про хибність твердження представника позивача про необхідність значного обсягу часу для написання позову.

Більш того, суд звертає увагу, що повторно позивач звернувся до суду 03.12.2020 року, тобто більш ніж через шість місяців з моменту закінчення строку на оскарження рішення від 14.02.2020 року № 1455887/39652387 та більш ніж п`ять місяців з моменту повернення позовної заяви позивачу ухвалою суду від 18.06.2020 року.

Тобто, жодних об`єктивних причин, підтверджених належними доказами, за яких позивач не міг звернутись до суду в строк, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України, який зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку із карантином, у заяві не наведено. Жодних перешкод звернення до суду після отримання рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивачем не наведено.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву-без розгляду.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Так, однією із підстав для залишення позовної заяви без розгляду є недотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, що виявлено судом після відкриття провадження у справі (за умови неподання заяви про поновлення такого строку або відсутністю поважних причин для його поновлення).

Отже, наведені підстави для поновлення провадження у справі, на переконання суду не є поважними та не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Відтак, заява відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 123, 169, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Вінагрогруп" про поновлення строку для звернення до адміністративного суду відмовити.

Заяву Головного управління ДПС у Вінницькій області про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Вінагрогруп" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна