Справа № 240/148/21
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
25 лютого 2021 року м. Житомир справа № 240/148/21
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гуріна Д.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити певні дії,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в якому просить визнати протиправною відмову Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області у ненаданні інформації на запити ОСОБА_1 від 14 листопада 2020 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ним було надіслано до Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області запит на інформацію. Однак, як зазначив позивач, відповідач у встановлений законодавством термін інформацію позивачу не надав, вказана відмова слугувала підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
Ухвалою від 11 січня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.
Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надав, про причини неподання відзиву суд не повідомив.
Частиною 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно з частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що 14 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Коростишівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області із запитом на інформацію (а.с.6) в якому на підставі і в порядку, встановленому Законом України «Про доступ до публічної інформації» просив надати інформацію про прізвище, ім`я по батькові та посаду посадової особи вищого рівня, її місце роботи та знаходження, якій можна оскаржити відповідь від 01.10.2020 №Х-330.213/0.4-2020, та надав, в додатку 1 до запиту, копію вказаної відповіді (додаток 3), яка є доказом того, що відповідач є володільцем запитуваної інформації. У запиті позивач просив запитувану інформацію надати у визначений законом строк, та вказував на можливість надання інформації, як на поштову так і електронну адресу позивача, які були вказані у зверненні.
Відповідачем у встановлений законом термін інформацію позивачу по суті запиту не надано.
Позивач розцінює це як відмову відповідача надати інформацію на його запит, у зв`язку із чим звернувся до суду із даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Частиною 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Пунктом 4 частини 5 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що учасники справи зобов`язані подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
Положеннями статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Докази суду надають учасники справи.
Згідно з частиною 3 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.
Суд наголошує, що Коростишівським відділом поліції ГУНП в Житомирській області у порушення статей 44, 77, 79, 162 Кодексу адміністративного судочинства України не надано жодних доказів щодо розгляду запиту позивача від 14 листопада 2020 року.
Відповідачем в порушення частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не спростовано, а позивачем та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів доведено наявність протиправної бездіяльності щодо ненадання відповіді на інформаційний запит від 14 листопада 2020 року.
Здійснивши аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку про допущення Коростишівським відділом поліції ГУНП в Житомирській області бездіяльності стосовно ненадання відповіді на інформаційний запит ОСОБА_1 від 14 листопада 2020 року, оскільки жодних дій відповідачем по розгляду запиту позивача здійснено не було, з огляду на вказане позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.
Положеннями статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" ЄСПЛ зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
Так, у справі "Салах Шейх проти Нідерландів" ЄСПЛ вказав, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
Відповідно до рішення ЄСПЛ від 17 липня 2008 року у справі "Каіч та інші проти Хорватії" для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Держава несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема, через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.
Верховний Суд у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі №815/1048/16 зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії, чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникла б необхідність повторного звернення до суду.
Враховуючи встановлені судом обставини справи, зважаючи на наявність порушеного права та необхідність його судового захисту, застосовуючи механізм захисту порушеного права та його відновлення, керуючись повноваженнями, наданими частиною 2 статті 9, частиною 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне з метою належного захисту прав позивача зобов`язати Коростишівський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області розглянути інформаційній запит ОСОБА_1 від 14 листопада 2020 року у встановленому законом порядку.
Покладення такого обов`язку на відповідача не є перебиранням функції іншого суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб`єкта та зобов`язанням його приймати рішення, які входять до його компетенції чи до компетенції іншого органу, з огляду на обов`язковість ефективного механізму захисту порушеного права.
Зважаючи на відсутність документально підтверджених судових витрат по сплаті судового збору, питання про їх розподіл судом не вирішується.
Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправною бездіяльність Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо надання інформації на запит ОСОБА_1 від 14 листопада 2020 року.
Зобов`язати Коростишівський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області розглянути інформаційній запит ОСОБА_1 від 14 листопада 2020 року та надати відповідь у встановленому законом порядку.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.М. Гурін