Справа № 640/2366/20
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2021 року м. Київ № 640/2366/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Добрянської Я.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (вул. Володимирська, буд. 13, м. Київ, 01601, )

до Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» (вул. Івана Сергієнка, буд. 7, м. Київ, 02105, )

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» (), в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Івана Сергієнка, буд. 7 в м. Київ, 02105), який розташований за адресою: м. Київ, вул. Усенка 4/9 в Дніпровському районі м. Києва, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж»;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України в м.Києві.

В якості підстави позову позивач зазначив, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування, спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Окружного адмінстративного суду міста Києва від 16.03.2020 р. повернуто Державному вищому навчальному закладу «Київський енергетичний коледж» зустрічну позовну заяву.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві в якому зазначає, що на виконання припису №595 відповідач вжив заходи щодо повного усунення частини порушень, про що повідомлено Дніпровське РУ ГУ ДСНС в м. Києві листом №5/31 від 03.02.2020, щодо іншої частини порушень відповідач звернувся до Дніпровського РУ ГУ ДСНС в м. Києві з клопотанням про продовження строків їх виконання.

У свою чергу, позивач подав відповідь на відзив, не погоджуючись з доводами, викладеними відповідачем у відзиві, та вважаючи їх не обґрунтованими, зазначає, що порушення в повному обсязі не усунуті та можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації.

Розглянувши подані позивачем документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05.04.2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22 «Про затвердження уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів», зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 за №73/33044, доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу №23) та доручення ДСНС України від 11.12.2019 №02-17767/261, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 13.12.2019 №1075 «Про проведення позапланових перевірок».

Згідно з наказом від 13.12.2019 №1075 державному інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено провести позапланову перевірку Державного вищого навчального закладу «Київського енергетичного коледжу» щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу від 13.12.2019 №1075 видано посвідчення від 13.12.2019 №7750 на проведення позапланової перевірки «Київського енергетичного коледжу», а саме гуртожитку, розташованого за адресою: вул. Усенка, 4/9, м. Київ.

Копію посвідчення на проведення перевірки від 13.12.2019 №7750 вручено директору Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» - Левченко Михайлу Івановичу.

За результами проведеної перевірки складено акт від 27.12.2019 №984 щодо дотримання гуртожитком «Київського енергетичного коледжу» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому зазначені виявлені порушення, зокрема, 23 порушення:

1. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (в порушення п. 1.6 Розділу 4 «Правил пожежної безпеки в Україні», далі - «ППБУ»).

2. Не проведено ревізію існуючих пристроїв захисту від блискавок із складанням відповідних актів (порушення розділу IV п. 1.21 ППБУ).

3. Двері до пожежонебезпечних приміщень (електрощитових, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ -30 хвилин (в порушення п. 2.3 розділу ІІІ, п. 1.24 розділу IV ППБУ).

4. Приміщення, не обладнані системою пожежної сигналізації (порушення п. 1.2 розділу VППБУ).

5. Приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (порушення п. 1.2 розділу V ППБУ).

6. Приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення, або вікнами з приямками розміром 0,9*1,2 м. (в порушення п. 9.1.8 розділу VI ППБУ).

7. Комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення (порушення п. 2.4 розділу ІІІ, п.22 розділу ІІ ППБУ).

8. Допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні (порушення п. 2.37 розділу ІІІ, п. 22 розділу ІІ ППБУ).

9. Двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор на поверсі зменшують загальну ширину евакуаційного проходу (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ, п. 7.3.7 ДБН В.1.1-7-2016).

10. Двері запасних евакуаційних виходів закриті на замки, що важко відкриваються (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

11. Не всі евакуаційні виходи з приміщень позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні та підключені до резервного живлення (порушення п. 2.32 розділу ІІІ ППБУ).

12. В приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (порушення п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ).

13. Під сходовими маршами загальних сходових клітин влаштовані приміщення (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

14. Не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

15. Грати на вікнах, де перебувають люди не в повному обсязі виконані розпашними або легкороз`ємними (порушення п. 2.16 розділу ІІІ ППБУ).

16. Допускається встановлення турнікету на шляхах евакуації (вестибюль першого поверху) (порушення п. 2.37 розділу ІІ ППБУ).

17. Не проводиться перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки пожежних кран-комплектів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, не рідше одного разу на шість місяців перевірка (порушення п. 2.2 (10) розділу V ППБУ).

18. Пожежні кран-комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, які не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (порушення п.п. 6 п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

19. Коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу, та не обладнані спеціальною системою димовидалення (в порушення п. 2.23 розділу ІІІ, п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 8.3.3 ДБН В.2.2-9-2009, п. 7.3.5 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»).

20. В загальному коридорі на п`ятому поверсі встановлено перегородку, яка закриває світловий від торцевого вікна (порушення п. 22 розділу ІІ, п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ, п. 8.3.5 ДБН В.2.2-9-2009).

21. Приміщення не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасники) (порушення п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ).

22. Не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту (порушення п. 3, 6, 9, 10, п. 4.3 Постанови Кабінету Міністрів України №1200).

23. Не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт (п. 4.2.3, 4.2.4, п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України №775).

Примірник акту від 27.12.2019 №984 отримав директор ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в акті перевірки.

На підставі акту від 27.12.2019 №984 видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.12.2019 №595, який отримав директор ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в приписі.

Листом від 03.02.2020 №5/31 Державний вищий навчальний заклад «Київський енергетичний коледж» повідомив Дніпровське РУ ГУ ДСНС у м. Києві про усунення частини виявлених та порушень та попросив про продовження строків виконання.

Позивач, не отримавши доказів усунення усіх зазначених в акті порушень та вважаючи порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, які перебувають, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі звернувся до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (в редакції, чинній на момент проведення перевірки).

Згідно з ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» одними із основних принципів державного нагляду (контролю) є: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

В силу вимог ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За змістом статті 1 Кодексу цивільного захисту України цим Кодексом врегульовано відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно зі ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Приписами ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено в ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Доводи відповідача, що ним частково було усунуто порушення вимог правил пожежної безпеки, що на його думку, виключає необхідність застосування до нього заходів реагування хоч і заслуговують на увагу, але не підтверджують усунення всіх порушень, виявлених в ході перевірки.

Матеріали справи не містять акту перевірки, яким було б встановлено відсутність порушень правил та норм пожежної та техногенної безпеки.

На думку суду, зупинення експлуатації приміщень гуртожитку є пропорційним, з урахуванням наведених порушень, збиткам, яких може зазнати суб`єкт господарювання в зв`язку з забороною та можливими негативними наслідками для життя та здоров`я людей в разі виникнення пожежі. Надзвичайна подія за таких обставин може призвести до незворотних наслідків. У даному випадку наявність обґрунтованого побоювання, що підтверджено доказами, є достатнім для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації приміщень.

З огляду на викладене, підлягають задоволенню позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Усенка, 4/9 в Дніпровському районі. На думку суду, обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення в цій частині може бути покладено на контролюючий орган. Водночас це не повинно перешкоджати облаштуванню приміщень з метою усунення встановлених недоліків, відповідні роботи повинні проводитись з дотриманням правил безпеки.

Згідно з платіжним дорученням від 24.01.2020 №53 позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. У адміністративній справі свідки не допитувалися та експертизи не призначалися, а тому витрати присудженню не підлягають.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Івана Сергієнка, буд. 7 в м. Київ, 02105), який розташований за адресою: м. Київ, вул. Усенка 4/9 в Дніпровському районі м. Києва, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж».

Покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (ідентифікаційний код 38620155, місцезнаходження: 01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13).

Відповідач - Державний вищий навчальний заклад «Київський енергетичний коледж» (ідентифікаційний код 04627049, місцезнаходження: 02105, місто Київ, вулиця Івана Сергієнка, будинок 7).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Підпунктом 15.5 пункту 15 Розділ VII "Перехідні положення" Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Я.І. Добрянська