Справа № 640/23516/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рагард» до Головного управління ДПС у м. Києві, ДПС України про скасування рішень, зобов`язання вчинити дії за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.09.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рагард» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у місті Києві, Державної податкової служби України про:

- визнання протиправними та скасування рішень комісії Головного управління ДПС у місті Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 28.10.2019 №1316631/40480817 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 22.06.2019 №60 та від 28.10.2019 №1316623/40480817 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 30.06.2019 №75;

- зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 22.06.2019 №60 та від 30.06.2019 №75, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Рагард», і вважати їх прийнятими та зареєстрованими датою направлення.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю оскаржуваного рішення, яким зупинено реєстрацію в ЄРПН податкової накладної від 22.06.2019 №60 та від 30.06.2019 №75. Позивач зазначає, що товариством були подані всі необхідні документи для реєстрації податкової накладної, проте, Комісія безпідставно не враховувала та не проаналізувала зміст поданих позивачем документів і пояснень, прийнявши необґрунтоване та незаконне рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.09.2020 позовні вимоги задоволено.

В апеляційній скарзі Головне управління ДПС в м. Києві, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Зазначає, що обсяг поданих позивачем документів не відповідає вичерпному переліку, визначеному в п. 14 Порядку № 117, а їх зміст не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово-господарської операції. Отже, рішення про відмову у реєстрації в ЄРПН податкових накладних прийняті у відповідності до норм податкового законодавства, тобто, є правомірними.

Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, та з огляду на заходи щодо запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, колегія суддів у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін в порядку письмового провадження.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як убачається з матеріалів справи, ТОВ «Рагард» здійснює оптову закупівлю паливно мастильних матеріалів у виробника ПММ - ПАТ «Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія «Укртатнафта» (Код ) згідно договору поставки нафтопродуктів від 08.01.2019 №13/2/2118. Товар відвантажується зі складу виробника в бензовози Покупців ТОВ «Рагард» або транспортується залізничними вагонами на інші бази, з ТОВ «Рагард» має укладені договори на зберігання нафтопродуктів.

Згідно пункту 5.1. Договору від 08.01.2019 №13/2/2118 ТОВ «Рагард» може здійснити оплату на умовах попередньої оплати, так і після поставки у строк не пізніше 180 календарних днів.

17.05.2018 між ТОВ «Рагард» та ПАТ «Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія «Укртатнафта» укладено Договір транспортного обслуговування №683/10/2119 згідно якого ТОВ «Рагард» доручає та оплачує, а ПАТ «Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія «Укртатнафта» зобов`язується здійснювати транспортне обслуговування ТОВ «Рагард», яке полягає у наданні послуг по організації відвантаження, оформлення і відправленню вантажів ТОВ «Рагард» залізничним та автомобільним транспортом.

20.05.2019 між ТОВ «Рагард» та ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» укладено Договір поставки нафтопродуктів №ПММ-2019/13 згідно якого ТОВ «Рагард» зобов`язалось передати у власність ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» на умовах відповідної додаткової угоди нафтопродукти, а ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» прийняти та оплатити нафтопродукти.

Згідно пункту 5.5 Договору від 20.05.2019 №ПММ-2019/13 витрати ТОВ «Рагард» по оплаті перевезення Товару до пункту призначення відшкодовуються ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» на підставі акту виконаних робіт.

22.06.2019 згідно умов Договору поставки нафтопродуктів від 08.01.2019 ПАТ «Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія «Укртатнафта» поставлено ТОВ «Рагард» бензин автомобільний А-92 у кількості 55,28 тон, шляхом навантаження на транспортний засіб покупця, що підтверджується видатковими накладними від 22.06.2019 №14320 та №14331, паспортом якості від 21.06.2019 №405.

Придбаний був навантажений у автотранспорт ТОВ «Рагард» згідно умов договору на транспортне обслуговування від 17.05.2018 №683/10/2119 на підставі договору на транспорте обслуговування, що підтверджується актами від 30.06.2019 № 6.1 та 6.3.

Відповідно до Договору поставки нафтопродуктів від 20.05.2019 №ПММ-2019/13 ТОВ «Рагард» поставило ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» бензин автомобільний А-92 у кількості 55,28 тон вартістю 1 643 474,4 грн, шляхом навантаження на транспортний засіб покупця, що підтверджується видатковою накладною від 22.06.2019 №246.

За фактом здійснення вказаної поставки ТОВ «Рагард» виписано податкову накладну від 22.06.2019 №60 на загальну суму 1 643 474,4 грн, в тому числі ПДВ 20% - 273 912,4 грн.

Крім того, на підставі пункту 5.5 Договору від 20.05.2019 №ПММ-2019/13 ТОВ «Рагард» та ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» підписано акт надання послуг від 30.06.2019 №268 у якому зафіксовано виконання ТОВ «Рагард» та обов`язок ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» відшкодувати позивачу вартість відвантаження нафтопродуктів автомобільним транспортом у загальній сумі 108 030,24 грн у тому числі ПДВ - 18 005,04 грн.

За фактом підписання акту надання послуг від 30.06.2019 №268 ТОВ «Рагард» виписано податкову накладну від 30.06.2019 №75 на загальну суму 108 030,24 грн у тому числі ПДВ - 18 005,04 грн.

Станом на час звернення позивача до суду ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» проведено часткову оплату за товар, поставлений ТОВ «Рагард», та не здійснено оплату перевезення товару, що підтверджується виписками з банківського рахунку ТОВ «Рагард» та актом звірки розрахунків між ТОВ «Рагард» та ТОВ «ТРАНС.НАФТА ОЙЛ» за період 22.06.2019 - 17.09.2019.

16.09.2019 ТОВ «Рагард» направлено податкові накладні від 22.06.2019 №60 та від 30.06.2019 №75 для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно отриманих позивачем квитанцій від 16.09.2019 вказані податкові накладні прийняті, але їх реєстрація зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України у зв`язку з тим, що податкові накладні відповідають підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

На виконання вказаних квитанцій ТОВ «Рагард» направлено пояснення від 18.10.2019 №27-2019 до податкової накладної від 22.06.2019 №60, до яких додані електронні копії наступних документів: договору поставки нафтопродуктів від 08.01.2019 №13/2/2118 з додатками; договору транспортного обслуговування від 17.05.2018 №683/10/2119; актів від 30.06.2019 №6.1 та №6.3; накладних від 22.06.2019 №14320 та 14331; паспорту якості від 21.06.2019 №405; Договору поставки нафтопродуктів від 20.05.2019 №ПММ-2019/13; видаткової накладної від 22.06.2019 №246; податкової накладної від 22.06.2019 №60; квитанції про прийняття податкової накладної від 22.06.2019 №60; акту звірки розрахунків станом на 17.09.2019; банківської виписки за 21.06.2019 - 02.07.2019; ліцензії на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі від 01.07.2019 №00358; довідки від 12.03.2018 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, яка підтверджує фактичне місце проживання/перебування ОСОБА_1 .

Також позивачем направлено пояснення від 18.10.2019 №28-2019 до податкової накладної від 30.06.2019 №75, до яких додані електронні копії наступних документів: договору поставки нафтопродуктів від 08.01.2019 №13/2/2118 з додатками; договору транспортного обслуговування від 17.05.2018 №683/10/2119; актів від 30.06.2019 №6.1 та №6.3; Договору поставки нафтопродуктів від 20.05.2019 №ПММ-2019/13; податкової накладної від 30.06.2019 №75; акту звірки розрахунків станом на 17.09.2019; банківської виписки за 21.06.2019 - 02.07.2019; ліцензії на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі від 01.07.2019 №00358; довідки від 12.03.2018 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, яка підтверджує фактичне місце проживання/перебування ОСОБА_1 .

Комісією Головного управління ДПС у місті Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийняті рішення від 28.10.2019:

- №1316631/40480817 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 22.06.2019 №60;

- №1316623/40480817 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 30.06.2019 №75.

Підставами для прийняття вказаних рішень слугував висновок відповідача про неподання платником податку копій документів: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладні (документи, які не надано підкреслити).

Вважаючи протиправними дії відповідача щодо неприйняття податкових накладних та прийняті рішення такими, що підлягають скасуванню, позивачем подано цей позов до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правомірності рішень Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим, наявні підстави для визнання таких рішень протиправним та їх скасування.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 201.1. ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29 грудня 2010 року (Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 201.7. ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем. (п.201.10. ст.201 Податкового кодексу України).

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до п. 201.16 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Згідно з п.п. 201.16.1 ПК України у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Згідно з положеннями пп. 201.16.2 ПК України письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті «в» пп. 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації.

Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою.

Отже, згідно пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, серед іншого, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 21.02.2018 №117 (що набула чинності з 22.03.2018 та діяла до 01.02.2020) було затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №117); Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Пунктами 6 та 7 Порядку № 177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Затверджена Порядком №117 форма рішення про відмову у реєстрації податкової накладної передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН з підстав ненадання платником документів, документів, яких на думку контролюючого органу не вистачає в аспекті конкретного змісту господарських взаємовідносин, повинні бути підкресленими, тобто рішення має містити або найменування конкретного документа (видаткова накладна тощо) або групу документів (складські документи тощо), що з урахуванням специфіки виконання господарської операції мають бути надані, але відсутні. Натомість мотиви, з яких контролюючий орган дійшов висновку, що відповідні документи мають бути подані, але були відсутні, наводяться контролюючим органом у графі додаткова інформація.

Відповідно до вимог пункту 10 Порядку №117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 №26010-06-5/20111.

Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій зареєстровані в ДФС за №1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Колегія суддів зазначає, що пп. 1.6 п. 1 цих Критеріїв не визначає самостійні критерії ризиковості платника податків, а лише дає підстави комісіям головних управлінь ДФС обласного рівня винести відповідного платника податків на розгляд комісії, і лише за результатами проведення засідання Комісії - прийняти рішення про його віднесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Водночас, відповідачі не надали належних і допустимих доказів того, що Комісією ГУ ДПС у м. Києві взагалі приймалось рішення про віднесення товариства до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Крім того, листи міністерств, інших органів виконавчої влади у розумінні ст. 117 Конституції України не є нормативно-правовими актами, а відтак не є джерелом права відповідно до ст. 7 КАС України. У зв`язку з цим, зупинення реєстрації податкових накладних на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, порушує принцип правової визначеності та передбачуваності, а відтак, є неправомірним.

Контролюючим органом порушено не тільки принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, а і норми пункту 13 Порядку № 117, оскільки ним не зазначено у квитанції конкретного та чіткого критерію ризиковості платника податку, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі якого здійснено зупинення реєстрації податкових накладних.

Встановлено, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних відповідачем не вказано конкретного критерію ризиковості платника податку визначених пунктом 1.6 Критеріїв, якому відповідає позивач, а також не наведено переліку документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно практики Верховного Суду, надаючи правову оцінку прийнятому Комісією рішенню, суди повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме, документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, визначена Порядком №117 (додаток 2 до Порядку).

Рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, в якому не наведені мотиви його ухвалення, свідчить про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, не містить достатньої інформації для виправлення недоліків, призводить до непрозорості та непередбачуваності дій податкового органу, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

У квитанції використано загальне формулювання щодо надання необхідних документів, що є необхідними для реєстрації поданої податкової накладної. Дане формулювання, у порушення принципу чіткої визначеності рішення суб`єкта владних повноважень, не містить достатньої інформації для виправлення недоліків, що призвели до віднесення платника податків, а також податкової накладної до категорії ризикових.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

В ході судового розгляду судом не встановлено, а відповідачами не надано жодних обґрунтувань наявності дефектів форми чи змісту документів, поданих позивачем для підтвердження наявності підстав для реєстрації податкових накладних.

Пунктом 20 Порядку № 1246 встановлено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи неправомірність відмови в реєстрації податкової накладної, колегія суддів погоджується з мотивами суду першої інстанції, який дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення вимог про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані позивачем податкові накладні, що є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Доводи апеляційної скарги зазначені вище висновки не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновку суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи, та не свідчать про порушення судом першої інстанції при розгляді справи норм матеріального або процесуального права.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.09.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рагард» до Головного управління ДПС у м. Києві, ДПС України про скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.09.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 22.02.2021