Справа № 480/1397/21
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
24 лютого 2021 року Справа № 480/1397/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: державне ппідприємство "Національні інформаційні технології", міський голова міста Конотопа Семеніхін Артем Юрійович про визнання протиправним та скасування наказу,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся державний реєстратор виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 з позовною заявою до Міністерства юстиції України, треті особи: державне ппідприємство "Національні інформаційні технології", міський голова міста Конотопа Семеніхін Артем Юрійович про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 13.03.2020 року №934/5 "Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 », яким анульовано доступ державному реєстратору виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Так, відповідно до ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч.1); для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2).
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Із змісту даних норм слідує, що суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.
Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує наказ Міністерства юстиції України від 13.03.2020 року №934/5 "Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 ». При цьому, з позовом до суду звернувся 19.02.2021.
Разом з тим, у позові позивач заявив клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 до адміністративного суду з позовом у цій справі та поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Так, в обґрунтування заявленого клопотання вказує, що про порушення своїх прав оскаржуваним наказом дізнався 10.02.2021 з відповіді відповідача, отриманої на адвокатський запит адвоката Верем`юка Дмитра Анатолійовича, який діє в інтересах позивача. Вважає, що саме з цього моменту отримав офіційні документи і повну інформацію щодо оскаржуваного наказу, а не маючи в наявності офіційних документів (наказу, матеріалів справи, скарги тощо), позивач був позбавлений можливості вчасно звернутися до суду з позовом.
Крім того, як на поважну причину пропуску строку звернення до суду, яка не залежала від волі позивача, вказав те, що вважаючи, що міський голова ОСОБА_2 не підписував і не направляв скарги до Міністерства юстиції України, позивач звернувся до Конотопського відділу поліції ГУ НП в Сумській області з заявою про злочин, пов`язаний з підробкою документів, за якою були внесені дані в ЄРДР за ч.1 ст.358 КК України і розпочалося досудове розслідування, що довго тривало, а позивач, при цьому, очікував його результатів для звернення до суду, що само по собі є окремою поважною причиною пропуску строку, яка не залежала від волі позивача.
Відтак, з огляду на вказане, просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий строк звернення з даним позовом до суду.
Перевіривши доводи заявленого клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом та поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, суд зазначає наступне.
Так, день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).
Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.
Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.
Так, як вбачається з автоматизованої програми "Діловодство спеціалізованого суду" та даними з Єдиного державного реєстру судових рішень, ОСОБА_1 звертався 16.04.2020 до Сумського окружного адміністративного суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив зупинити дію наказу Міністерства юстиції України № 934/5 від 13.03.2020 до набрання рішенням суду щодо його оскарження законної сили та заборонити державному підприємству "Національні інформаційні системи" вчиняти дії щодо виконання пункту 1 наказу Міністерства юстиції України № 934/5 від 13.03.2020 до набрання рішенням суду щодо його оскарження законної сили, за результатами розгляду якої ухвалою суду від 16.04.2020 було відмовлено у її задоволенні.
Тобто, вже станом на 16.04.2020 позивачеві було відомо про прийняття оскаржуваного рішення Міністерства юстиції України від 13.03.2020, що давало йому змогу звернутись до суду з метою оскарження такого наказу у встановлений Кодексом адміністративного судочинства України строк.
Відтак, посилання позивача на те, що він дізнався про порушення своїх прав оскаржуваним наказом лише 10.02.2021 з відповіді відповідача, отриманої на адвокатський запит адвоката Верем`юка Дмитра Анатолійовича, який діє в інтересах позивача, не відповідають дійсності та не можуть бути у зв`язку з цим розцінені судом як поважні причини пропуску строку звернення до суду.
Тобто, позивач знав про прийняття Міністерством юстиції України наказу "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 " та вочевидь мав припущення про прийняття рішення за результатами проведення такої камеральної перевірки. При цьому, позивач не вказав, чи були в нього перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте за результатами проведення такої камеральної перевірки.
Відтак, суд такі доводи не бере до уваги та виходить з того, що позивач повинен був дізнатися про прийняття оскаржуваного рішення, оскільки знав про обставини, що передували прийняттю рішення і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте.
Крім того, посилання позивача на те, що він чекав завершення досудового розслідування щодо повідомленого ним вчинення кримінального правопорушення стосовно підробки документів, суд зауважує, що за приписами ч.4 ст.79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк (в даному випадку згідно ч.2 ст.79 КАС України - разом з позовом) з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Згідно ч.1 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
З урахуванням вказаних норм КАС України, позивач мав змогу подати позов у встановлений строк з клопотанням про витребування судом інших доказів, та подати додаткові обґрунтування позову вже після звернення з позовом до суду, у випадку наявності такої необхідності.
За таких обставин, з урахуванням зазначеного, вказані позивачем причини пропуску строку звернення з позовом до суду не приймаються судом до уваги, а відтак, зазначені у заяві підстави не можуть бути розцінені поважними.
У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст. 123 КАС України).
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву державного реєстратора виконавчого комітету Конотопської міської ради ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: державне ппідприємство "Національні інформаційні технології", міський голова міста Конотопа Семеніхін Артем Юрійович про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.
Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням ІНШИХ підстав для поновлення строку та наданням доказів на їх підтвердження.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко