Справа № 520/18296/2020
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2021 р. № 520/18296/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" (61024, м. Харків, Харківська обл., вул. Чайковська, буд. 6, ) до Слобожанської митниці Держмитслужби (61003, м. Харків, Харківська обл., пл. Короленка, буд 16 Б, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2020 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2020/01299, винесені Слобожанською митницею Держмитслужби "10" листопада 2020 року.

2. Зобов`язати Слобожанську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення товару "Бандаж для локомативу з гребнем 890*143*83-52 од." та "Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 од." за кодом УКТЗЕД 8607 19 10 10 шляхом складення аркуша коригування до митної декларації UA 807170/2020/060924".

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехімпорт" на рахунок бюджетних асигнувань Слобожанської митниці Держмитслужби понесені судові витрати, що складаються з витрат на оплату судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

В обґрунтування позову зазначено, що Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2020 та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2020/01299, винесені Слобожанською митницею Держмитслужби "10" листопада 2020 року є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 23.12.2020 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 14.01.2021 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржувані позивачем Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2020 та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2020/01299, винесені Слобожанською митницею Держмитслужби "10" листопада 2020 року є законними та такими, що винесені в межах чинного законодавства України, а тому не підлягають скасуванню.

04.02.2021 року до суду від представника позивача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яким представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 10 червня 2020 року позивачем - ТОВ ПРОМТЕХІМПОРТ, уклало із ООО «ЕВРОЦЕНТР-ГАРАНТ» (назва російською мовою), м. Бєлгород, РФ, контракт № 10-06-20 RU, відповідно до умов якого Продавець (ООО «ЕВРОЦЕНТР-ГАРАНТ») зобов`язався поставити, а Покупець (ТОВ ПРОМТЕХІМПОРТ») - прийняти і оплатити продукцію промислового призначення (надалі - Товар).

Маючи намір придбати за цим Договором Бандажі для локомотиву з гребнем 890*143*83 та Бандажі для локомотиву з гребнем 1060*143*98 виробництва AT «ЄВРАЗ НТМК», Покупець отримав від Продавця документи та інформацію про відповідний Товар.

23 вересня 2020 року між сторонами Контракту була підписана специфікація № 1 до Контракту № 10-06-20 RU, відповідно до якої Сторони узгодили постачання такого Товару:

Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83 - 52 од.

Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98 - 8 од.

Додатковою угодою № 3 від 05 листопада 2020 року ціна зазначеного Товару була уточнена.

09 листопада 2020 року позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію UA807170/2020/059671, якою, крім іншого, задекларовано імпорт Бандажу для локомотиву з гребнем 890*143*83 - 52 од. та Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98 - 8 од.

Також судом встановлено, що позивачем визначено код Товару №1 митної декларації та разом із митною декларацією був поданий пакет документів.

10 листопада 2020 року Слобожанською митницею Держмитслужби було винесено Рішення про визначення коду товару № KT-UA-2020, яким код товару №1 в графі 33 митної декларації визначено .

Позивачу було повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів, про що направлено картку відмови. В якості причин відмови зазначено: «Неможливість здійснення митного оформлення товарів через порушення правил їх класифікації (невиконання декларантом вимог статті 69 МКУ) та проведення митним органом за результатами контролю самостійної класифікації товарів відповідно до Рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД № KT-UA-2020 від 10.11.2020 p.». Роз`яснено необхідність подання нової митної декларації з урахуванням відомостей, наведених у Рішенні про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД.

12 листопада 2020 року Слобожанською митницею Держмитслужби складено Протокол про порушення митних правил № 0951/80700/20 відносно директора ТОВ «Промтехімпорт» ОСОБА_1 . Розгляд справи було призначено на 14 січня 2021 року.

13 листопада 2020 року позивачем було подано нову митну декларацію UA 807170/2020/060924, яка була прийнята відповідачем та пройшла митне оформлення, а товар був пропущений через митний кордон.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Згідно з Рішенням про визначення коду товару №KT-UA-2020 від 10.11.2020 вищезазначений товар було ідентифіковано як: «Частини коліс до залізничних локомотивів. Чорнові бандажі зі сталі: - бандаж для локомотивів з гребнем 890*143*83; - бандаж для локомотивів з гребнем 1060*143*98. Являють собою незавершені частини залізничних коліс, що піддавалися технологічним операціям при виготовленні: формоутворенню під тиском у нагрітому стані (кування/штамповка), прокатуванню, розтягуванню, клеймінню, термічній обробці (гартування/вітпуск). Потребують подальшого механічного оброблення при монтажі на колесо» з віднесенням до товарної підкатегорії (Частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: -візки, ходові балансирні візки, вісі та колеса, їх частини: -інші, включаючи частини: - вісі, змонтовані або ні; колеса та їх частини: - інші) із застосуванням ставки ввізного мита 10%.

Суд зазначає, що при визначенні коду товару згідно УКТ ЗЕД до рівня товарної категорії (8 перших знаків 10-ти значного коду) як декларантом, так і митницею були застосовані Правила 1, 2а та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД. Далі, з метою визначення товарної підкатегорії для даного товару достатньо застосування правил 1 та 6 ОПІ.

Суд зазначає, що у Положенні III Пояснень до Правила 1 ОПІ зазначено, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно.

Відповідно до Правила 6 ОПІ для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Тобто Правило 6 ОПІ поширює принцип класифікації, що застосовується при визначені товарної позиції, і на рівні товарної підкатегорії.

Відповідно до Положення V (а) Правила 1 ОПІ вираз «якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше» означає, що тексти назв товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Таким чином, повертаючись до товарних підкатегорій одного рівня деталізації, які розглядаються у товарній підкатегорії відповідно до її назви (Положення V (а) Правила 1 ОПІ) повинні бути класифіковані товари лише «штамповані сталеві» без розширення цього визначення.

Також суд зазначає, що товарна підкатегорія «інші» дає змогу класифікувати усі інші товари в межах товарної категорії 86071910, які не відповідають визначенню «штамповані сталеві».

Згідно з описом товару, наведеному у гр. 31 МД від 09.11.2020 №UA807170/2020/059671 товар визначався як «штампований», для підтвердження цієї ознаки відповідачем було проаналізовано документи, що надавалися разом з МД та встановлено, що товар в процесі виробництва піддавався таким основним операціям з формоутворення: «методом гарячого штампування шляхом відливання заготовки, яка після піддається пресуванню і прокатуванню на чорнових та чистових клітях» (джерело - висновок ХНДІСЕ від 30.09.2020 №15921 стор.4, останній абзац).

Судом встановлено, що відповідно до вказаного висновку визначення, формоутворюючі операції відливання, пресування, прокатування (вальцювання) поєднуються у поняті «гаряче штампування». Таке твердження випливає з «Загальних понять» ГОСТ 18970-84 «Обработка металлов давлением. Операции ковки и штамповки. Термины и определения», де у п. 5 «вальцовка» віднесена до «штамповки изделий при относительном вращении частей штампа или исходной заготовки в процессе деформации», однак суд зазначає, що для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД необхідно використовувати ті визначення, примітки та пояснення, які містяться у відповідних примітках та поясненнях саме УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДМСУ від 14.07.2020 №256.

У відповідності з п.1 ст. 68 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI із змінами та доповненнями встановлено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.3 Загальних положень Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (дали Порядок) класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Так, у Загальних положеннях до групи 72 Пояснень до УКТ ЗЕД, частина (IV) «Виробництво кінцевих продуктів», (А) «Гаряче пластичне деформування», термін «Гаряче прокатування» означає прокатування за температури між температурою рекристалізації і температурою плавлення. Інтервал температур залежить від різних факторів, наприклад, від складу сталі. Як правило, кінцева температура оброблюваного виробу під час гарячого прокатування складає близько 900 °С, а термін «Гаряче кування і гаряче штампування» означають виробництво металевих фасонних профілів (зазвичай на конвеєрній лінії) шляхом деформування в гарячому стані заготовок у штампах (закритих чи зі стиковими з`єднаннями) з використанням спеціальних інструментів. Оброблення, здійснюване ударом або тиском, зазвичай проводиться послідовними операціями після попередніх операцій прокатування, кування, ручного кування або згинання.

Загальні положення до групи 72 застосовуються з внесенням відповідних змін (mutatis mutandis) до всіх виробів з чорних металів (останній абзац Приміток до Групи 73 Пояснень до УКТ ЗЕД).

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що згідно з УКТ ЗЕД операція гарячого кування (штампування) та операція гарячого прокатування (вальцювання) вважаються різними за змістом та жодним чином не ототожнюються.

Таким чином, згідно з наведеними вище Положеннями Правила 1 ОПІ та відповідно до приміток до Розділів 72, 73 Пояснень до УКТ ЗЕД товар, підданий (у зазначеній послідовності операцій) принаймні операціям штампування та прокатування не може бути віднесений до товарної підкатегорії «штамповані сталеві», а повинен розглядатися у товарній підкатегорії «інші».

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що при визначенні товарної підкатегорії декларантом не враховані Положення III, V Пояснень до Правила 1 ОПІ, а також Загальних положеннях до групи 72, Приміток до групи 73 Пояснень до УКТ ЗЕД, що призвело до невірної класифікації товару. а отже Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2020 є законнним, та таким, що винесено в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Крім того суд не приймає до уваги висновок Харківського НДІ судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса від 30.09.2020 року № 15921, оскільки, як вже було встановлено судом вище, товар в процесі виробництва піддавався таким основним операціям з формоутворення: "методом гарячого штампування шляхом відливання заготовки, яка після піддається пресуванню і прокатуванню на чорнових та чистових клітях", однак формоутворюючі операції відливання, пресування, прокатування (вальцювання) поєднуються у поняті «гаряче штампування», але для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД необхідно використовувати ті визначення, примітки та пояснення, які містяться у відповідних примітках та поясненнях саме УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДМСУ від 14.07.2020 №256.

Щодо скасування картки відмови в митному оформленні та зобов`язаті Слобожанської митниці Держмитслужби здійснити митне оформлення товару «Бандаж для локомотиву з гребнем 890*143*83 - 52 од.» та «Бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98 - 8 од.» за кодом УКТЗЕД шляхом складення аркуша коригування до митної декларації №UA807170/2020/060924 від 13.11.2020, суд зазначає наступне.

Товар, за яким було винесене оскаржуване класифікаційне рішення, був оформлений у митному відношенні по МД №UA807170/2020/060924 від 13.11.2020.

Згідно з ч. 8 ст. 264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, що стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАСУ).

Рішенням Конституційного Суду України від 16.04.2009 №7-рп/2009 визначено, що ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Ненормативні правові акти є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання. Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Таким чином суд зазначає, що картка відмови MUA807170/2020/01299 вичерпала свою дію фактом її виконання шляхом здійснення декларування товару за новою МД№UA807170/2020/060924 від 13.11.2020 те її скасування не може поновити МД №UA807170/2020/059671 від 09.11.2028, у митному оформленні якої відмовлено.

Згідно з п.4 ч. 2 ст. 544 МКУ до основних завдань митних органів, зокрема, відноситься здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних засобів контролю тощо.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 8 МКУ одним із принципів здійснення державної митної справи є принцип виключних повноважень митних органів України щодо здійснення державної митної справи.

Згідно зі ст. 318 МКУ митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Не допускається визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю (ч. 1 ст. 320 МКУ).

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що вимога позивача стосовно скасування Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2020/01299 є такою, що не підлягає задоволенню.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМТЕХІМПОРТ" (61024, м. Харків, Харківська обл., вул. Чайковська, буд. 6, ) до Слобожанської митниці Держмитслужби (61003, м. Харків, Харківська обл., пл. Короленка, буд 16 Б, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.