Справа № 160/3085/20
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
22 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 160/3085/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Ладас» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року у справі №160/3085/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Ладас» до Приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни про визнання протиправними та скасування постанов, -
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №160/3085/20 з апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Ладас» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року.
Перевіривши апеляційну скаргу головуючий суддя встановив, що вона не відповідає вимогам статті 296 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору.
Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 2102 грн.
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 2102 грн.
За приписами абзацу 1 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Як свідчать матеріали справи, позивачем подано позов у 2020 році, який містить вимогу майнового характеру визнання протиправними та скасування постанов про стягнення з боржника основної винагороди і мінімальних витрат виконавчого провадження та вимоги немайнового характеру визнання протиправною і скасування постанови про відкриття виконавчого провадження, а також визнання протиправними дій державного виконавця щодо примусового вилучення об`єктів, тому при поданні адміністративного позову мав бути сплачений судовий збір у розмірі 6306 грн. (2102 грн. за вимогу майнового характеру та 4204 грн. за дві вимоги немайнового характеру).
Приписами частини 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).
Враховуючи те, що апелянтом судове рішення оскаржується в частині відмови у задоволенні позовних вимог, а саме щодо визнання протиправною і скасування постанови про стягнення з боржника основної винагороди, що є вимогою майнового характеру та становить суму 2102 грн., а також щодо визнання протиправною і скасування постанови про відкриття виконавчого провадження і визнання протиправними дій державного виконавця щодо примусового вилучення об`єктів, що є двома вимогами немайнового характеру та становить суму 4204 грн., ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150% від 6306 грн. = 9459 грн.
Також, як свідчать матеріали справи, 30.11.2020 року Кіровоградським окружним адміністративним судом ухвалено рішення у цій справі.
21.01.2021 року апелянт звернувся до суду з апеляційною скаргою на вищезазначене рішення суду.
Одночасно апелянт просить поновити строки подання апеляційної скарги посилаючись на те, що оскаржуване рішення ним отримано 01.12.2020 року, проте з 15.12.2020 року по 11.01.2021 року перебував на лікарняному, що унеможливило подати апеляційну скаргу в межах строку, передбаченого ч.1 ст. 295 КАС України.
Надаючи оцінку вказаним доводам суд апеляційної інстанції виходить з такого.
Слід зазначити, що предметом спору у цій справі є оскарження постанов та дій приватного виконавця, отже особливості провадження у цій справі регулюються ст. 287 КАС України «Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця».
Відповідно до ч. 6 ст. 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.
При цьому, згідно з частиною 2 статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Відповідно до частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Слід зауважити, що стаття 287 КАС України не містить заборони на поновлення строків апеляційного оскарження, як у деяких інших категоріях термінових адміністративних справ, тому, в цій категорії справ можливе застосування частина 2 статті 295 КАС України (за наявності для того відповідних підстав), яка не суперечить нормам частини 6 статті 287 КАС України.
Як зазначає сам скаржник, оскаржуване рішення він отримав 01.12.2020 року.
Отже, останнім днем звернення до суду з апеляційною скаргою на оскаржуване рішення є 10.12.2020 року.
Проте, скаржник подав апеляційну скаргу лише 21.01.2021 року, тобто, поза межами десятиденного строку, встановленого ч. 6 ст. 287 КАС України.
Суд апеляційної інстанції вважає доводи скаржника щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення першої інстанції необґрунтованими, оскільки з наданих документів вбачається, що скаржник з 15.12.2020 року перебував на лікарняному, тобто після спливу десятиденного строку, визначеного ч. 6 ст. 287 КАС України.
При цьому, апелянт не навів жодних обставин які ускладнили йому звернутися з відповідною апеляційною скаргою у строк, встановлений ст. 287 КАС України, а також не надає доказів, які б підтвердили, що заявник дійсно не міг звернутись з апеляційною скаргою до суду раніше, у зв`язку з чим суддя не вбачає поважних причин пропуску строку, а тому підстави для його поновлення відсутні.
Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України (в редакції чинній на момент надходження справи до суду апеляційної інстанції) апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи не надання апелянтом документу про сплату судового збору, з огляду на те, що апеляційна скарга подана після закінчення строку, встановленого нормами КАС України, а підстави, вказані апелянтом у клопотанні, є неповажними, головуючий суддя дійшов висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 296, 298 КАС України, суддя, -
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Ладас» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року у справі №160/3085/20 - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду:
- документу про сплату судового збору;
- заяви про поновлення пропущеного строку, з зазначенням інших причин поважності пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою та доказів підтверджуючих поважність причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.
Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали в іншій частині, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Білак