Справа № 521/1217/21
Суддя: Мирончук Н. В.
Дата ухвалення: 2021-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 521/1217/21
Провадження № 2-а/521/42/21
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

05 лютого 2021 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Мирончук Н.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 2 УПП в Одеській області рядового поліції Гальчинського Дмитра Івановича, про скасування постанови та закриття провадження в адміністративній справі,

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду міста Одеси звернувся ОСОБА_1 з позовом до інспектора роти № 3 батальйону № 2 УПП в Одеській області рядового поліції Гальчинського Дмитра Івановича, про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до ч. 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Проте, в порушення даних вимог, в адміністративному позові відповідачем зазначено не суб`єкта владних повноважень, а інспектора роти № 3 батальйону № 2 УПП в Одеській області рядового поліції ОСОБА_2 .

Згідно до ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають, зокрема, справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, зокрема, за частинами 1-3, 5, 6 ст. 121 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції.

Тому, належним відповідачем як суб`єкт владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно визначитись з колом учасників справи та надати до суду уточнений позов, який би відповідав вимогам ст. 160 КАС України.

Крім того, відповідно до положень ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право оскаржити постанову по справі.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1, ч. 5 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. Скарга подається в орган (посадовій особі), який виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України.

З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження є складена інспектором роти № 3 батальйону № 2 УПП в Одеській області рядовим поліції Гальчинським Д.І. постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАН № 3583463, від 21.12.2020 року.

При виборі способу захисту своїх прав ОСОБА_1 надав пріоритет оскарженню постанови до суду, а не до Управління патрульної поліції ДПП в Одеській області, а тому процесуальний порядок оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення регулюється, у даному випадку, нормами КАС України.

Проте, звертаючись до суду з метою оскаржити постанову співробітника УПП в Одеській області, Табенським В.В. було оформлено своє звернення до суду як «Скарга».

З огляду на вищевказане суддя зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 ст. 159 КАС України, при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Тобто, з наведеного вбачається, що при зверненні до суду за захистом своїх прав ОСОБА_1 необхідно було подати належним чином оформлену позовну заяву, як того вимагають норми КАС України.

Отже, ОСОБА_1 необхідно усунути зазначений суддею недолік, та надати до суду позовну заяву, яка б відповідала вимогам процесуального законодавства.

Окрім того, як вже було зазначено суддею, згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина 1 статті 43 КАС України через поняття адміністративної процесуальної правоздатності встановлює, хто в адміністративному процесі може мати статус особи, яка бере участь у справі і має матеріальний інтерес у результатах її вирішення, - сторони чи третьої особи, а через поняття адміністративної процесуальної дієздатності визначає, хто з осіб, наділених адміністративною процесуальною правоздатністю, може самостійно реалізувати свої процесуальні права та обов`язки в суді.

Враховуючи, що спірні правовідносини виникли, у зв`язку з притягненням ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності, за порушення правил дорожнього руху під час керування транспортним засобом, вважаю за потрібне зазначити наступне.

Згідно Закону України "Про дорожній рух", єдиний порядок дорожнього руху на всій території України встановлюють Правила дорожнього руху України.

Відповідно до визначення термінів, наведених у п. 1.10 Правил дорожнього руху України, водієм є особа, яка не тільки керує транспортним засобом, а також має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії.

Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративних справах щодо оскарження рішень прийнятих у зв`язку з порушенням пунктів ПДР, дотримання яких обумовлено наявність у порушника спеціального права, з метою з`ясування, чи має позивач адміністративно процесуальну дієздатність, визначену ст. 43 КАС України, для подання адміністративного позову (160 КАС України) судді, крім іншого, потрібно перевірити документ, який це право посвідчує. У даному випадку посвідчення водія.

У разі подання до суду позовної заяви (чи іншої заяви, скарги) особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, суд постановляє ухвалу про її повернення (п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України).

З урахуванням зазначеного, ОСОБА_1 слід надати до суду належним чином засвідчену, у відповідності до вимог ст. 94 КАС України, копію посвідчення водія, виданого на його ім`я для долучення до матеріалів справи та для направлення іншому учаснику справи.

Крім того, у відповідності до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Як вбачається з описової частини позову, постанова стосовно ОСОБА_1 , була складена 21.12.2020 року.

До суду ОСОБА_1 звернувся 27.01.2021 року.

Отже, останнім пропущено десятиденний строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Також, частиною 1, 2 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому, суд роз`яснює, що позивач має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку, надавши на підтвердження їх докази. Якщо вказані

підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Проте, в порушення встановленого законодавством, ОСОБА_1 не було подано заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження постанови співробітника поліції та не долучено доказів на підтвердження пропущення строків звернення до суду.

Тому, ОСОБА_1 необхідно усунути і ці, зазначені судом, недоліки позову.

У зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 160, 161 КАС України, згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, є підстави для залишення заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 2 УПП в Одеській області рядового поліції Гальчинського Дмитра Івановича, про скасування постанови та закриття провадження в адміністративній справі, залишити без руху.

Позивачу протягом 5 (п`яти) календарних днів, з дня отримання зазначеної ухвали необхідно усунути недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.В. Мирончук