Справа № 240/9764/20
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
О К Р Е М А У Х В А Л А
24 лютого 2021 року м. Житомир справа № 240/9764/20
категорія 109010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Романченка Є.Ю.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,
Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, у якому просила визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради від 16 грудня 2019 року № 84/19. Стверджувала, що позапланової перевірки посадові особи відповідача взагалі не проводили, проте склали акт за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті "Надбудова до житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 , та припис про усунення виявлених порушень від 16.12.2019 № 84/19.
Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 в даній справі позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 16 грудня 2019 року №84/19.

Судом встановлено, що 02.12.2019 В.о. Начальника Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" та на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №9 від 21.11.2016, абз. 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, звернення гр. ОСОБА_2 від 20.11.2019, видано направлення для проведення позапланового заходу №264/19. Вказаним направленням Головні спеціалісти сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харькіна Ігоря Сергійовича, ОСОБА_3 , Михальського Віталія Анатолійовича направлені для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. При цьому визначено, що направлення дійсне при пред`явлені службового посвідчення та дії з 03.12.2019 до 16.12.2019.

16 грудня 2019 року посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, а саме головними спеціалістами сектору по проведенню перевірок ДАБК Харькіним І.С. та Карнаух А.С., складено та підписано акт № 157 за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті "Надбудова до житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 замовника фізичної особи - ОСОБА_4 .

Зі змісту акту слідує, що в ході позапланової перевірки встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , здійснені будівельні роботи з надбудови до житлового будинку, а саме збільшені геометричні розміри другого поверху. Згідно технічного паспорту, інвентарна справа №1067 від 25.01.2017, який надала власниця частини житлового будинку ОСОБА_1 - другий поверх має геометричні розміри, які не співпадають з тими, які виявлені посадовими особами під час проведення перевірки. Управлінням не зареєстровано дозвільних документів. Права власності на надбудову не надано. Виходячи з вищевикладеного встановлено, що частина другого поверху побудована без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта в період після 25 січня 2017 року.

Вказане визначено як порушення позивачем п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт".

16.12.2019 головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харькіним Ігорем Сергійовича складено припис № 84/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. У приписі, у зв`язку з порушенням ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, міститься вимога до ОСОБА_1 щодо усунення виявлених порушення, шляхом отримання дозвільної документації, або приведення об`єкту до попереднього стану.

У приписі вказано, що з ним ОСОБА_1 ознайомлено телефоном, для отримання вона не з`явилася. Підпису позивача про отримання неї примірнику припису останній не містить.

Відповідно до положень частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У абзаці одинадцятому пункту 7 Порядку №553 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно із п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Згідно із положеннями п.п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень.

Пунктом 21 Порядку № 553 визначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Аналіз наведених правових норм свідчить на користь висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок. При цьому Порядком № 553 передбачено, зокрема, належну процедуру проведення позапланових перевірок органами державного архітектурно-будівельного контролю з гарантуванням прав суб`єктів містобудування. Так, під час проведення перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. За результатами проведеного заходу посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Судом установлено, що відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 02.12.2019 перевірка повинна була проводитися безпосередньо за адресою: проспект Миру, 4, м. Житомир, куди працівники органів державного архітектурно-будівельного контролю мали право безперешкодного доступу для здійснення перевірки.

Проте, на порушення норм Порядку № 553, посадові особи Управління в період з 03.12.2019 до 16.12.2019 виїзду на об`єкт перевірки, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , не здійснювали, жодних вимірів в натурі, для визначення збільшення геометричних розмірів не проводили, документи, а саме технічний паспорт №1067 від 25.01.2017, у ОСОБА_1 не витребовували.

Відсутність головного спеціаліста сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харькіна Ігоря Сергійовича за адресою: вул. Миру, 4, м. Житомир, для фактичного проведення перевірки та здійснення відповідних замірів підтверджується показаннями свідків, допитаних судом: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , а також самим ОСОБА_7 . Останній під час надання пояснень повідомив суду, що на території та всередині частини будинку по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , не був, жодних замірів не здійснював.

Отже, об`єкт нерухомості ретельно обстежений на місці не був, відтак опис порушення позивачем ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, викладений в акті від 16.12.2019 № 157, носить характер припущень, особистих міркувань, тощо, посадових осіб відповідача.

Таким чином, висновок відповідача з приводу здійснення позивачем будівельних робіт з надбудови до житлового будинку, а саме збільшені геометричні розміри другого поверху, за адресою: АДРЕСА_1 , є передчасним.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 72 вказаного Кодексу).

Відповідно до ст. 75 Кодексу адміністративного судочинства України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

За змістом положень ст. 76 згаданого Кодексу достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на викладене та встановлені обставини фактичного не проведення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради позапланової перевірки об`єкту "Надбудова до житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 , належного позивачу, відповідно до направлення від 02.12.2019 № 264/19, суд дійшов висновку щодо відсутності правових наслідків такої перевірки та скасував припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 16.12.2019 № 84/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил як протиправний.

Водночас суд зауважує, що встановлені під час розгляду цієї справи порушення Закон № 3038-VI та Порядку № 553 та надана їм відповідна правова аргументація з прийняттям відповідних висновків як наслідок, не означає, що позивачем не було допущено порушень п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", а лише констатує ту обставину, що суд не може встановити цей факт, за відсутності належної доказової бази. Відсутність якої зумовлена складанням посадовими особами Управління державного архітеркурно - будівельного контролю Житомирської міської ради акту, протоколу та припису за результатами позапланово заходу контролю на об`єкті без фактичного обстеження об`єкта перевірки, визначеного у направленні від 02.12.2019 № 264/19, за адресою: проспект Миру, 4, м. Житомир, належного ОСОБА_1 , та візуального його огляду, з метою здійснення позапланової перевірки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Зі змісту наведених положень убачається, що окрема ухвала суду - це процесуальний засіб судового впливу на виявлені під час судового розгляду порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Необхідність її винесення зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

Слід зазначити, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону. Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення.

Беручи до уваги викладене та встановлені судом порушення посадовими особами Управління державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради своїх процедурних обов`язків (повноважень), встановлених Порядком № 553, і з метою усунення причин та умов, що йому сприяли, суд вважає за необхідне постановити окрему ухвалу та направити її на адресу Управління державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради для вжиття відповідних заходів реагування.

Керуючись статтями 243, 248, 249 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Довести до відома Управління державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради про встановлені у змісті ухвали обставини для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли встановленим судом порушенням.

Зобов`язати Управління державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради повідомити суд про вжиті заходи не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.

Копію окремої ухвали надіслати Управлінню державного архітектурно - будівельного контролю Житомирської міської ради для виконання.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.Ю. Романченко