Справа № 620/5513/20
Суддя: Непочатих В.О.
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2021 року Чернігів Справа № 620/5513/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Непочатих В.О.,

при секретарі Вершняк Л.Л.,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Кутукова С.О., представника відповідача Тимошенка О.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного Управління Національної поліції в Чернігівській області, в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасування пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 07.10.2020 № 1428 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області»;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 316о/с від 06.11.2020 в частині звільнення позивача, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0113853), поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Новгород-Сіверського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (нагрудний знак НОМЕР_1 ) з 06.11.2020 на службі в поліції у спеціальному званні «старший сержант поліції» та на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Новгород-Сіверського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржувані накази в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є необґрунтованим та протиправним, ґрунтується на не об`єктивно проведеному службовому розслідуванні, без повного та всебічного з`ясування всіх фактичних обставин, що впливають на прийняття законного рішення. Вказує, що ступінь його вини у інкримінованому проступку та віднесених на його адресу діяннях взагалі не з`ясовувалося. Також зазначає, що жодних ознак протиправності або незаконності наказів і розпоряджень, поведінки підполковника поліції ОСОБА_2 та його заступника майора поліції ОСОБА_3 не вбачалося та не давало можливості сумніватися в їх правильності.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що в ході проведення службового розслідування було встановлено факт грубого порушення позивачем дисципліни, а саме порушення частин четвертої, п`ятої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та вчинення дій, які мають склад кримінальних порушень, передбачених частиною другою статті 162, статтею 365 та статтею 371 Кримінального кодексу України. Вказує, що проведення огляду домогосподарства та будинку по АДРЕСА_1 відбувалося всупереч вимог діючого законодавства та носить ознаки кримінального правопорушення, а виконання позивачем явно злочинного наказу виражається в незаконному затриманні громадянина ОСОБА_4 .

Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій зазначив, що заперечує щодо правильності встановлених відповідачем фактичних обставин події 04.09.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , та наголошує, що він прибув до вказаного домоволодіння по сигналу «Тривога», що передбачає виконання наказів щодо оперативного розкриття злочину, зокрема, затримання причетних до події осіб. Вказане вимагає вжиття миттєвих заходів та прийняття рішень з можливими передбачуваними негативними наслідками. Стверджує, що особисто не наносив удари затриманим ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та не міг перешкодити зробити це своєму керівнику ОСОБА_3 через непередбачуваність та швидкість його дій. Крім того зазначає, що заходив лише на подвір`я згаданого домоволодіння, а дозвіл пройти на території домоволодіння за повідомленням співробітників Новгород-Сіверського відділу поліції був отриманий у його власника, зокрема, ОСОБА_6 , яка є дружиною ОСОБА_4 .

В наданих до суду запереченнях на відповідь на позов відповідач вказав, що перебування безпосередніх керівників позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в стані алкогольного сп`яніння підтверджується наявними матеріалами службового розслідування, що потягло за собою виконання незаконних наказів та порушення службової дисципліни. Також зазначає, що позивачем не заперечується факт затримання та конвоювання ОСОБА_4 , проте за даними фактом не було складено протоколу затримання, що робить таке затримання незаконним та підтверджує порушення позивачем службової дисципліни.

Процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 18.11.2020 в задоволенні заяви про забезпечення позову було відмовлено.

Вислухавши пояснення учасників справи, заслухавши показання свідка, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Наказом Головного Управління Національної поліції в Чернігівській області «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 04.09.2020 № 1546 за фактами викладеними в рапорті начальника УКЗ ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_7 від 04.09.2020 та листі Чернігівського управління ДВБ НП України, щодо неналежної організації службової діяльності в Новгород-Сіверському відділі поліції (далі - ВП) ГУНП в Чернігівській області, наявності грубих порушень в діях особового складу в рамках надзвичайної події, що мала місце 04.09.2020 у місті Новгород-Сіверський, призначено службове розслідування (а.с. 73, 74).

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що 04.09.2020 на розгляд керівництва ГУНП в Чернігівській області подано рапорт начальника УКЗ ГУНП в Чернігівській області, у якому зазначено, що в ході проведення службового розслідування щодо можливих неправомірних дій та порушення службової дисципліни керівництвом Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області в ніч з 03.09.2020 на 04.09.2020 виявлено можливі факти неналежної організації роботи та порушення службової дисципліни добовими нарядами та окремими поліцейськими з числа особового складу Новгород-Сіверського відділу поліції.

04.09.2020 близько 03:06 год. майор поліції ОСОБА_3 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, надав вказівку черговому Новгород-Сіверського відділу поліції зібрати особовий склад Новгород-Сіверського відділу поліції за сигналом «Тривога». З 03:20 год. до 03:45 год. до відділу поліції прибули поліцейські, серед яких був поліцейський СРПП старший сержант поліції ОСОБА_1 , які отримали спеціальні засоби та засоби індивідуального захисту (кайданки, ПР-73 та «Терен 4М») та за вказівкою майора поліції ОСОБА_3 вирушили за місцем мешкання ОСОБА_4 , де вже знаходились підполковник поліції ОСОБА_2 спільно з майором поліції ОСОБА_3 та майором поліції ОСОБА_8 , котрі повідомили, що ОСОБА_4 зі спільником заподіяли їм тілесні ушкодження та викрали їх особисті речі.

Службовим розслідуванням також встановлено, що в ході виникнення конфлікту, майором поліції ОСОБА_3 було застосовано засоби фізичного впливу по відношенню до громадянина ОСОБА_5 , повалив його на землю та вдягнув на нього кайданки, які йому передав майор поліції ОСОБА_9 .. При цьому, підполковник ОСОБА_2 застосував заходи фізичного впливу до громадянина ОСОБА_4 , повалив його на землю та наказав оперуповноваженому СКП майору поліції ОСОБА_10 вдягнути на останнього кайданки.

Також у висновку службового розслідування зазначено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були доставлені до відділу поліції, при цьому жодних процесуальних документів щодо затримання громадян у відділі поліції складено не було, останні були лише записані до журналу обліку доставлених та запрошених осіб, після перебування у відділі поліції залишили записи щодо неправомірних дій поліцейських та отримання тілесних ушкоджень.

О 06:51 год надійшло повідомлення про те, що до Новгород-Сіверської ЦРЛ звернувся ОСОБА_5 , якому встановлено діагноз: ЗЧМТ, СГМ під питанням, садни обох верхніх кінцівок, з пояснень останнього, що його побили поліцейські. О 13:57 год та о 14:27 год. надійшли повідомлення про те, що до Новгород-Сіверської ЦРЛ звернулися ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , яким встановлено діагнози: забійні садна обох кінцівок, щелепи, грудної клітини. Опитані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у своїх поясненнях підтвердили свої покази щодо вчинення протиправних дій окремими поліцейськими Новгород-Сіверського відділу поліції, а саме: вимагання грошових коштів, нанесення тілесних ушкоджень та незаконного затримання останніх 04.09.2020.

04.09.2020 близько 10:30 год. дана подія набрала суспільний резонанс та біля будівлі Новгород-Сіверського ВП ГУНП Чернігівської області зібралась група пікетувальників з числа місцевих жителів, в кількості близько 40 чоловік, які вимагали об`єктивного розгляду скарг на неправомірні дії поліцейських (а.с. 63-72).

Опитана в ході службового розслідування ОСОБА_6 , повідомила, що вона перебуває у цивільному шлюбі з ОСОБА_4 . У своїх поясненнях остання підтвердила факт протиправних дій поліцейських, нанесення ними тілесних ушкоджень її чоловіку ОСОБА_4 , а також проведення поліцейськими незаконного огляду будинку та домогосподарства.

Зокрема, ОСОБА_6 у поясненнях від 22.09.2020, зазначила, що в ніч з 03.09.2020 на 04.09.2020 вона разом з дворічною донькою та десятирічним сином ночувала у себе вдома та прокинулася від криків у залі. Через незначний час поліцейські почали виводити її чоловіка з будинку (двоє поліцейських у формі тримали його за обидві руки). На руки чоловіка в області зап`ясть поліцейські вже на той час вдягнули кайданки, попередньо закрутивши руки за спину. Вона почала виходити за поліцейськими на крильце будинку та побачила, що поліцейські продовжують бити її чоловіка на сходах ганку будинку. Був момент, коли двоє чоловіків у формі поліцейських тримали її чоловіка за руки, а ОСОБА_11 завдавав удари руками по тулубу та голові її чоловіку. При цьому, поліцейські у формі жодним чином не перешкоджали побиттю її чоловіка ОСОБА_12 , а навпаки продовжували тримати її чоловіка за руки, на яких були кайданки, тим самим допомагаючи ОСОБА_13 у побитті її чоловіка. Поліцейські спробували підвісити на кайданках її чоловіка, але у них це не вдалося. Через незначний час до будинку зайшли чоловіки у формі нацполіції, які почали нишпорити по всіх кімнатах будинку, ретельно обшукуючи шухляди, шафи тощо (а.с. 96-97).

У висновку службового розслідування зафіксовано, що аналіз матеріалів, зібраних в ході проведення службового розслідування (пояснення свідків, учасників подій, працівників поліції та відеозаписи з камер відеоспостережень), дає підстави вважати, що в діях поліцейських Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області, зокрема, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 162 та статтею 365 Кримінального кодексу України. Твердження поліцейських, що вони виконували наказ не є пом`якшувальними обставинами, оскільки відповідно частини четвертої статті 41 Кримінального кодексу України «особа, що виконала явно злочинний наказ або розпорядження, за діяння, вчинені з метою виконання такого наказу або розпорядження, підлягає кримінальній відповідальності на загальних підставах». На явний злочинний характер даного наказу вказує те, що проведення огляду домогосподарства та будинку по АДРЕСА_1 відбувався всупереч вимог діючого законодавства та носить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 162 Кримінального кодексу України. Також виконання поліцейськими явно злочинного наказу виражається в незаконному затриманні громадян ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується відкриттям кримінального провадження № 0000122 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 371 Кримінального кодексу України.

Обставин, що пом`якшують дисциплінарний проступок не встановлено.

Пунктом 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 07.10.2020 № 1428 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області» наказано за грубе порушення службової дисципліни, недотримання вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини третьої статті 1, частин чотири, п`ять статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, присяги працівника поліції в частині вчинення 04.09.2020 дій, що підривають довіру населення до органів та підрозділів Національної поліції України під час конфлікту, який виник за адресою АДРЕСА_1 , виконання незаконного наказу керівництва Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області, безпідставного затримання ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , нанесення ним тілесних ушкоджень, а також незаконного проведення огляду домогосподарства та будинку за вищевказаною адресою, поліцейського сектору патрульної поліції № 4 Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с. 8-9).

Даний наказ був реалізований шляхом видання Головним управлінням Національної поліції в Чернігівській області наказу 06.11.2020 № 316 о/с «По особовому складу», яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Новгород-Сіверського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону).

Відповідно частини першої статті 8 Закону поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

В силу вимог пунктів 1-3 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Статтею 30 Конституції України передбачено, що кожному гарантується недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.

Згідно частин першої, другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Водночас, згідно частин четвертої та п`ятої статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику. Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), з вимогами яких, згідно з пунктом 4 розділу І, особу ознайомлюють під час прийняття на службу до поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

В пунктах 3, 4 розділу IV Правил передбачено, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Відповідно до пунктів 1- 6 розділу ІІІ Правил поліцейський не має права обмежувати свободу людини, крім як на підставах та в порядку, визначених законом. Поліцейський зобов`язаний пояснити затриманій особі зрозумілою для неї мовою підстави для затримання та права затриманої особи, надати можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника, а також повідомити про факт затримання третій особі, яку повинна обрати затримана особа. Поліцейський повинен забезпечити затриманому надання медичної допомоги за необхідності. Поліцейський не повинен піддавати катуванню затриманих осіб, допускати жорстоке, нелюдське або таке, що принижує людську гідність, ставлення до них. Поліцейський повинен забезпечити людське ставлення та повагу до затриманої особи. Поліцейський може застосувати заходи поліцейського примусу до затриманої особи лише у передбачених законом випадках, з дотриманням вимог законності, необхідності, пропорційності та ефективності заходу.

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Частинами першою та третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно частин першої-восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого стаття 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту дають підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи.

Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

У даному випадку, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Дисциплінарним статутом, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу, та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

З огляду на обставини, які встановлені службовим розслідуванням, було зроблено висновок про грубе порушення з боку позивача службової дисципліни, недотримання ним вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини третьої статті 1, частин чотири, п`ять статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, присяги працівника поліції в частині вчинення 04.09.2020 дій, що підривають довіру населення до органів та підрозділів Національної поліції України під час конфлікту, який виник за адресою м. Новгород-Сіверський, вул. Замкова, 12, виконання незаконного наказу керівництва Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області, незаконного проведення огляду домогосподарства за вищевказаною адресою поліцейський сектору патрульної поліції № 4 Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Суд звертає увагу, що положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі № 2140/1341/18.

Тому, суд відхиляє посилання позивача на те, що відповідачем протиправно не було враховано обставини, що пом`якшують відповідальність, як-то бездоганна поведінка на службі та те, що позивач зарекомендував себе як відповідальний та дисциплінований працівник.

Допитаний в якості свідка член дисциплінарної комісії ОСОБА_14 надав покази, що за фактом подій 04.09.2020 було призначено службове розслідування, вказав, що черговим на вимогу керівництва Новгород-Сіверського відділу поліції по сигналу «Тривога» було оголошено збір особового складу. Під час проведення службового розслідування досліджувався відеозапис на якому було зафіксовано як позивач виводить ОСОБА_4 з будинку.

Також із матеріалів службового розслідування вбачається, що позивач, не отримавши відповідної правової підстави на огляд домогосподарства зайшов на його територію, без законних на те підстав вчиняв затримання громадянина ОСОБА_4 , на якого було надягнуто кайданки. При цьому, під час конвоювання затриманої особи ( ОСОБА_4 ) позивач не перешкоджав ОСОБА_3 наносити удари затриманому, приймаючи його під руки.

Вказане підтверджується особистими поясненнями позивача, поясненнями інших учасників службового розслідування, наявних в матеріалах справи, а також записом з камери відеоспостереження.

В судовому засіданні було досліджено запис з камери відеоспостереження, яка розташована на території домогосподарства ОСОБА_4 та встановлено, що о 04:10 год. до будинку входять начальник відділу поліції підполковник поліції ОСОБА_2 , заступник начальника майор поліції ОСОБА_3 , старший оперуповноважений СКП майор поліції ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_1 , о 04:12 підполковник поліції ОСОБА_2 , майор поліції ОСОБА_10 та старший сержант поліції ОСОБА_1 виводять ОСОБА_4 та в цей час до них підходить майор поліції ОСОБА_3 , який починає завдавати ударів руками по обличчю та тулубу ОСОБА_4 .

Отже, позивач без дозволу власника домогосподарства ОСОБА_4 зайшов на його територію, без законних на те підстав вчиняв затримання ОСОБА_4 та не зупинив його побиття майором поліції ОСОБА_3 , а навпаки тримав його за руки та після побиття супроводжував до машини. Під час затримання особи позивач не повідомив ОСОБА_4 про підстави затримання, та у вчиненні якого злочину він підозрюється; не склав протоколу про його затримання, в якому мають бути зазначені час та місце фактичного затримання, підстави, повний перелік процесуальних прав затриманого, а також інші дані, що передбачені законодавством.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять фактів, які б вказували на неможливість з боку позивача утриматися від вчинення протиправних дій. З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Посилання позивача на ту обставину, що дозвіл на огляд будинку ОСОБА_4 був отриманий у його власника, зокрема, ОСОБА_6 , яка є його дружиною, судом не приймаються до уваги, оскільки зі змісту пояснень ОСОБА_6 від 22.09.2020 вбачається, що дозвіл на проведення огляду домогосподарства нею не надавався. Натомість вона вчиняла дії для припинення насильства щодо її чоловіка з боку працівників поліції.

Таким чином, виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, та не допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також повинен був залишатися об`єктивним і не виконувати явно протиправний наказ.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Оцінюючи вищезазначене, обставини, викладені у висновку службового розслідування, матеріали службового розслідування та вказані вище правові норми, суд вважає, що в діях позивача наявні ознаки вчинення порушення як службової дисципліни, так і присяги поліцейського, що є порушенням Закону України «Про Національну поліцію», частин третьої-четвертої статті 5 Дисциплінарного статуту, тобто скоєно вчинок, що дискредитує звання поліцейського Національної поліції України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного Управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, буд. 74, м. Чернігів, 14000, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23.02.2021.

Суддя В.О. Непочатих