Справа № 160/13243/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Пейнт Трейд» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Пейнт Трейд» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Київської митниці Держмитслужби, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, а також складеної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100340/2020/519980 (номер встановлений після коригування - № UA100340/2020/520028).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «Пейнт Трейд» 02.09.2020 року було подано митну декларацію № UA100340/2020/519980, відповідно якої митна вартість товарів була встановлена згідно до Інвойсу № 116935940 від 28.08.2020 року. Під час декларування товарів за вказаною електронною митною декларацією позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. В даному випадку, відповідач всупереч вимог чинного законодавства, висновків Верховного Суду, витребовував у ТОВ Пейнт Трейд додаткові документи, а не здійснював перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, хоча мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості. У зв`язку із чим, на думку позивача, наявні усі підстави для скасування рішень, які звернені до оскарження. Також, в оскаржуваному рішенні Дніпровська митниця Держмислужби не обґрунтувала чому застосовано другорядний метод визначення митної вартості -2г, чим порушила ст.ст. 57, 58 Митного кодексу України, отже застосування такого методу є неправомірним.
Відповідач адміністративний позов не визнав, в обґрунтування заперечень у відзиві на позов зазначив, що під час митного оформлення в інспектора виник сумнів в заявлених відомостях декларантом, оскільки містились розбіжності і неточності в поданих документах. До митного оформлення не було подано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості. Відповідач вказує, що надана декларантом декларація країни експорту від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732 має розбіжності в ціні, зазначеній в польських злотих. Між декларантом і митним органом були проведенні митні консультації, за час яких декларанта було повідомлено про надання додаткових документів. Інспектором зазначено зауваження в електронних повідомленнях та заявлених відомостей, а також перелік документів, які необхідно подати. Для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару позивач надав пакет документів, необхідних для визначення митної вартості за ціною договору, проте вони мали розбіжності, та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Всі обставини справи вказують на наявність встановлених законом причин неможливості застосування методу визначення митної вартості за ціною договору щодо імпортованих товарів. У зв`язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів відповідачем послідовно було перейдено до наступних методів визначення митної вартості та застосовано резервний. Рішення про коригування митної вартості товарів прийняті митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому позивач просив відхилити доводи відповідача, зазначені у відзиві та задовольнити позовну заяву в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року прийнято до свого провадження вказану справу та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕЙНТ ТРЕЙД» та «PPG Deco Polska» (Польща) був укладений зовнішньо - економічний контракт №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р..
За умовами даного контракту, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПЕЙНТ ТРЕЙД» (Покупець) купує товар у «PPG Deco Polska» (Продавець).
Відповідно до п.п. 2.1, 2.2 Контракту, ціна на товар по контракту визначається в Євро на базисних умовах поставки FCA (Blonie, Wroclaw) (Інкотермс, 2010), та зазначається в Додатку про ціни до Контракту. Загальна вартість Контракту визначається вартістю Товару, що поставляється згідно Інвойсів .
Продавець передає Покупцю з Товаром наступні документи: інвойс, пакувальні листи, міжнародну товаротранспортну накладну (CMR), ЕХ - експортна декларація, завірена Продавцем, EUR-1, або сертифікат походження, Паспорта безпеки (п.3.8 Контракту).
Пунктами 4.2, 4.3 встановлено, що Покупець може реалізувати покупку з відстроченням строку оплати до величини наданого йому Продавцем кредитного ліміту на суму 110 000 євро; оплата за Товар, про який йдеться вище, буде відбуватися в строк 90 днів від дати виставлення кінцевого рахунку-фактури (інвойса).
Між сторонами 01.07.2020р. було укладено Додаткову угоду до Контракту, оформленої в якості Додатку № 3, якою п.1.1 Контракту викладено у наступній редакції: «На умовах, викладених в розділах цього Контракту, Продавець зобов`язується продати, а Покупець прийняти та оплатити товари під торговим знаком «Johnstone's», вироблені компанією PPG, зареєстрованої в Англії (реєстраційний номер НОМЕР_1 ) в подальшому іменовані " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за ціною, кількістю та іншим характеристикам, зазначеним у додатках до цього Контракту, які є його невід`ємною частиною. Відвантаження товарів під торговим знаком «Johnstones», виробництва PPG, зареєстрованої в Англії (реєстраційний номер 436135) виробляються зі складу компанії ТОВ ППГ Деко Польща. Товар поділяється на дві категорії: Товар категорії А - Товар з постійною наявністю на складах Продавця; Товар категорії В - Товар під замовлення. Категорія товару повинна бути описана в Додатку до Контракту».
На умовах зовнішньо - економічного контракту між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕЙНТ ТРЕЙД» та «PPG Deco Polska» №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р. було організовано поставки товарів з Польщі до України, а саме лакофарбові вироби.
02.09.2020 року позивачем було подано митну декларацію № UA100340/2020/519980 відповідно якої митна вартість товарів була встановлена згідно до Інвойсу № 116935940 від 28.08.2020 року. Митна вартість товарів була визначена із застосуванням основного методу.
У митній декларації № UA100340/2020/519980, було зазначено загальну вартість Товарів, згідно інвойсу VAT 116935940, в сумі - 27 070,50 Євро, яка складає 918 698,37 грн із розрахунку за курсом валюти - 33,0721, включаючи транспортні витрати, згідно калькуляції затрат на доставку товару, в сумі 23 420,08 гривень.
На підтвердження митної вартості товару декларантом до митного розрахунку було подано наступні документи:
1. Декларація митної вартості до митної декларації UA100340/2020/519980 від 02.09.2020p.;
2. Зовнішньоекономічний Контракт №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020p.;
3. Рахунок (інвойс) № 116935940 від 28.08.2020p.;
5. Калькуляція затрат на доставку вантажу № б/н від 01.09.2020 p.;
6. Довідка про транспортні витрати № 23 від 01.09.2020p.;
7. Транспортна договір - заявка на перевезення вантажу № б/н від 27.08.2020р. За умовами «Заявки» оплата здійснюється після розвантаження;
8. Рахунок-фактура за міжнародне перевезення вантажу №СФ-0000125 від 02.09.2020p.;
9. CMR № 6401735 від 28.08.2020p.;
10. Пакувальний лист №116935940 від 28.08.2020p.;
11. МД20РЬ445010Е1290732 від 31.08.2020p.;
12. Сертифікат переміщення EUR. 1 PL/MF/AN 0484297 від 31.08.2020p.;
13. Прайс-лист компанії «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.» від 24.06.2020p.;
14. Додаток № 1 від 11.05.2020p.;
15. Додаток № 2 від 11.05.2020p.;
16. Додаток №3 до Контракту №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р. від 01.07.2020p.;
17. Бухгалтерська довідка ТОВ «Пейнт Трейд» від 26.05.2020 р. б/н «Таблиця собівартості товару згідно ВМД UA100340/2020/5177762 від 26.05. 2020 р. без врахування додаткових витрат»;
18. Оборотно-сальдова відомість по рахунку 281 ТОВ «Пейнт Трейд №б/н від 26.05.2020р. ;
19. Гарантійний лист ТОВ «Пейнт Трейд» від 02.09.2020р. №02/зед про здійснення оплати згідно умов Контракту №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020 р. за отриманий товар за МД від 29.07.2020 № UA100340/2020/519184;
20. Інформаційний лист від 16.07.2020р. б/н від представника компанії «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща о наданні інформації стосовно приналежності компаній «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща до глобальної корпорації PPG;
21. Інформація до листа-роз`яснення про податкові номери кожної компанії глобальної корпорації PPG від 28.08.2020p.;
22. Інформація з офіційного сайту корпорації PPG про належність до неї компаній «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.», Польща від 15.07.2020p.;
23. Прайс-лист від компанії PPG Architectural Coatings UK Limited, UK для PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща від 10.01.2020p.;
24. Лист-роз`яснення компаній' «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.», Польща від 17.07.2020p. про поставки та стратегію дистрибуції корпорації PPG;
26. Податкова накладна від 05.06.2020 р. №191 ФОП ОСОБА_1 ;
29. Податкова накладна від 10.06.2020р. №292 ФОП ОСОБА_2 ;
31. Податкова накладна від 27.05.2020р. №763 ПП «Сіріус колєр»;
02.09.2020 митним органом направлено позивачу повідомлення, яким зазначено, що відповідно до частини 2 статті 264 МК України необхідне пред`явлення документів зазначених в визначені частиною третьою статті 335 цього Кодексу.
У відповідь на вказане повідомлення, позивачем було направлено лист № 02-09/зед від 02.09.2020 року, яким надано інформацію щодо пред`явлення позивачем усіх обов`язкових документів, передбачених частиною другою ст. 53 МК України. Також зазначено, що надати додаткові документи не має можливості. Просили визнати митну вартість або прийняти рішення про її коригування 02.09.2020р.
02.09.2020 року о 17:01:49 відповідачем на адресу позивача було направлено повідомлення в якому зазначено наступне: «Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи містять розбіжності та не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, зокрема в декларації країни експорту від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732, в якій зазначено, що ціна товарів 120196 польських злотих, що в свою чергу відрізняється від ціни, що зазначена в інвойсі від 30.08.2020 № 116935940 та становить 119445,87 польських злотих. Разом з тим, повідомляємо, при заявлені декларантом митної вартості товарів на умовах поставки згідно з Інкотермс «FCA - Віопіе», як це зазначено у вказаній МД, відповідно до частини 2 статті 53 МК України, декларантом для підтвердження витрат по доставці товару до кордону України надаються перевізні (транспортні) документи, визначені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599. До таких документів, що підтверджують вартість транспортування оцінюваних товарів, відносяться: - акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; -заявка на здійснення послуг по доставці товарів; - рахунок - фактура (інвойс) щодо транспортно- експедиційних послуг; - банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Тому відповідно до ч.2 cm. 58 МК України з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів. Керуючись вимогами ч.2 та ч.3 ст.53, ст.ст.54, 57 МК України повідомляємо про необхідність надання наступних додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів: - транспортні (перевізні) документи: заявку на здійснення договору транспортно-експедиційних послуг, що стосується перевезення оцінюваного товару, та /або акт виконаних робіт; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - виписку з бухгалтерської документації; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини».
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року було здійснено коригування вартості Товару №1/1 за кодом товару , загальною вагою брутто - 16125,83 кг. та загальною вагою нетто 14854,446 кг.

У подальшому товар випущено у вільний обіг на підставі митної декларації № UA100340/2020/520028 від 03.09.2020 із застосуванням фінансових гарантій у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правовідносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Згідно із частиною 1 статті 7 Митного кодексу України, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (пункт 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України).

Статтею 49 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз вказаних положень Митного кодексу України дає підстави дійти таких висновків.

На виконання такого принципу державної митної справи, як принцип додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, орган доходів і зборів повинен обґрунтувати причини витребування додаткових документів у разі, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару в документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості орган доходів і зборів повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів.

Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Суд зазначає, що в основу оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів покладені висновки митного органу про не підтвердження декларантом відомостей митної вартості товару, який надійшов до митного оформлення.

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою, відповідно до статті УІІ ГАТТ 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції.

Примітками до п.2 статті УІІ Оцінка товару для митних цілей ГАТТ (1947) визначено, що сумісним зі статтею УІІ було б припущення, що дійсна вартість може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими дійсної вартості, а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.

З огляду на вказані норми, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Таке правозастосування узгоджується з висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 31.03.2015 у справі 21-127а15, від 30 червня 2015 року (справа № 814/283/14), від 20 січня 2015 року (справа №822/175/14), а також висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 23.10.2018 р. справа №816/921/17, адміністративне провадження №К/9901/709/18.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваними рішеннями, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.

Так, відносно спірної ЕМД митницею встановлені наступні розбіжності, що стали підставами для коригування митної вартості товару.

1) відповідно до пункту 1.3 зовнішньоекономічного контракту від 13.01.2020 №ЕХ/22/11/2019 покупець товару виступає в якості авторизованого Дистриб`ютора з продажу товарів торгових марок JOHNSTONE'S та Leyland. Відомості, щодо включення або не включення вартості використання торгової марки в ціну товару в наданих документах відсутні. Ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів не надавався, доповнення до зовнішньоекономічного договору з відомостями/інформацією щодо вартості використання торгових марок також не були надані;

2) згідно пункту 3.3 та пункту 3.4. зовнішньоекономічного контракту передбачено, що поставка товарів здійснюється на підставі письмових заявок покупця. Продавець підтверджує закази Покупця шляхом направлення проформи інвойса. При оцінці задекларованих товарів такі документи до матеріалів митного оформлення не надавались;

3) пунктом 3.8 зовнішньоекономічного контракту передбачено, що Продавець передає завірену копію експортної декларації країни відправлення. До матеріалів надано копію експортної декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732, без завірення;

4) в експортній декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732 зазначено, що ціна товарів 120196 польських злотих, що в свою чергу відрізняється від ціни що зазначена в інвойсі від 28.08.2020 № 116935940 яка становить 119445,87 польських злотих;

5) надані разом з митною декларацією видаткові накладні в яких вартість реалізації в З або в 4 рази вище ніж такий товар імпортується.

Розрахована позивачем митна вартість Товару №1 становила 722 174,80 грн, а вартість митних платежів - 191 37632 грн.

Як вбачається з картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, причини за яких митний орган відмовляє у митному оформленні товарів полягають у «застосуванні ст. 55 Митного кодексу України та винесення рішення про Внаслідок протиправних дій відповідача у вигляді коригування митної вартості митна вартість Товару № 1 склала 1 019 264,00 грн, а вартість митних платежів склала - 250 418,76 грн, з яких 60 572,92 грн. було заблоковано митним органом в якості гарантії, відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України.

Як вбачається з картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, причини за яких митний орган відмовляє у митному оформленні товарів полягають у «застосуванні ст. 55 Митного кодексу України та винесення рішення про коригування заявленої митної вартості товарів».

Внаслідок коригування вартості товарів митним органом, сума додаткових нарахувань (ввізне мито та ПДВ) склала - 60 572.92 грн.

Відносно вказаних вище обставин, що слугували підставами для коригування митної вартості товару оскаржуваним рішенням, то суд зазначає наступне.

Подані разом з митною декларацією до митного оформлення документи відповідно до вимог ч.3 ст. 53 Митного кодексу України проаналізовані митним органом на предмет наявності у них розбіжностей, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

За результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за МД від 02.09.2020р. № UA100340/2020/519980 встановлено, що документи містять розбіжності та неточності, що не підтверджує відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари також не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів.

Так, 1) відповідно до пункту 1.3 зовнішньоекономічного контракту від 13.01.2020 №ЕХ/22/11/2019 покупець товару виступає в якості авторизованого Дистриб`ютора з продажу товарів торгових марок JOHNSTONE'S та Leyland. Відомості, щодо включення або не включення вартості використання торгової марки в ціну товару в наданих документах відсутні. Ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів не надавався, доповнення до зовнішньоекономічного договору з відомостями/інформацією щодо вартості використання торгових марок також не були надані;

2) згідно пункту 3.3 та пункту 3.4 зовнішньоекономічного контракту передбачено, що поставка товарів здійснюється на підставі письмових заявок покупця. Продавець підтверджує закази Покупця шляхом направлення проформи інвойса. При оцінці задекларованих товарів такі документи до матеріалів митного оформлення не надавались;

3) пунктом 3.8 зовнішньоекономічного контракту передбачено, що Продавець передає завірену копію експортної декларації країни відправлення. До матеріалів надано копію експортної декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732, без завірення;

4) в експортній декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732 зазначено, що ціна товарів 120196 польських злотих що в свою чергу відрізняється від ціни що зазначена в інвойсі від 28.08.2020 № 116935940 яка становить 119445,87 польських злотих;

5) надані разом з митною декларацією видаткові накладні в яких вартість реалізації в 3 або в 4 рази вище ніж такий товар імпортується.

Отже, подані декларантом документи не містили належних, об`єктивних та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість було неможливо відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України.

Декларантом 02.09.2020 надіслано повідомлення про перелік наданих до митного оформлення документів та прохання визнати митну вартість або прийняти рішення про коригування митної вартості та повідомлено, що додаткові документи надати не має можливості.

Щодо різниці цін в польських злотих, зазначених в інвойсі та експортній декларації позивач в обґрунтування правомірності своїх дій посилається на роз`яснення постачальника товару - компанію «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.», наданих в листі від 22.09.2020 року. У вказаному листі зазначено, що: «В стоимости фактуры №116935940 укачанной в польских злотых, и стоимости обобщенной в экспортной декларации наблюдается разница. Расхождение связано с курсом евро. Наша таможня использует обменный курс, публикуемый один раз в месяц. Стоимость в евро соответствует стоимости в инвойсе, расхождение заметно только в польских злотых. Наша компания использует текущий обновленный курс, поэтому мы выбрали курс, который действовал в определенный день, т.е. 4.41240Є - 1 PLN. К сожалению, мы не можем использовать тот же курс, поскольку это внутренние процедуры нашей компании: и таможни в Варшаве. Поэтому примите пожалуйста во внимание стоимость в евро».

Разом з тим, судом не приймаються вказані доводи позивача, оскільки станом на момент розмитнення вищевказаного товару, проведення митних консультацій та прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару (02.09-03.09.2020р.), вказаного роз`яснення ще не існувало, про що свідчить дата надання таких роз`яснень 22.09.2020р., та декларантом повідомлено, що додаткові документи надати не має можливості.

Щодо п.5 зауважень відповідача, суд зазначає, що позивачем не заперечується вказані обставини про що зазначено в позовній заяві та у відповіді на відзив, що: «ціна продажу дійсно вища за ціну купівлі товару, оскільки позивач завозить товар для його подальшого продажу для отримання економічної вигоди, з якої оплачує усі належні податки».

За результатами проведеного контролю співставлення у відповідності до положень статті 337 Митного кодексу України встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних товарів в понятті ст.59 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методу визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних товарів (ст.59 Митного кодексу України).

У зв`язку із неможливістю застосування вказаного методу визначення митної вартості товарів, посадовою особою послідовно розглядалася можливість застосування наступного методу визначення митної вартості.

Відповідно до ст.60 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 Митного кодексу України, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Відповідно до положень п.5 ст.60 Митного кодексу України, ціна договору щодо подібних товарів береться за основу для визначення митної вартості, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних умовах.

Згідно з ч.5 ст.60 Митного кодексу України у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях.

У відповідності до п.3 ст.337 МКУ проведено контроль співставлення.

Під час консультації декларантом додаткових документів не надано.

З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надана інформація щодо вартості схожого товару. Частиною 2 ст. 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. Методи 2а і 26 не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації про вартість операції на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що прийнята митним органом; методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості товарів:

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: митна декларація від 20.07.2020 №UA 100070/2020/425202 з країною походження - EU, умовами поставок-FCA, та рівнем митної вартості 2.092 EUR/кг, що є в наближений період часу та з наближеною вагою товарів, а також МД від 04.06,2020 №UA209170/2020/37089, від 30.07.2020 N0UA2O9140/2020/68131.

Враховуючи наведене вище, відповідно до вимог ст. 55 Митного кодексу України прийнято рішення про коригування митної вартості № UА100340/2020/710002/2 від 03.09.2020.

У подальшому товар випущено у вільний обіг на підставі митної декларації №. UA100340/2020/520028 від 03.09.2020 із застосуванням фінансових гарантій у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України.

Митним постом «Київ - Північний» Київської митниці Держмитслужби було складено картку відмови у митному оформленні товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100340/2020/00072 з причин, що митна декларація не може бути оформлена, оскільки декларантом заявлена митна вартість товару не підтверджена документально, на письмову вимогу митного органу не надано додаткових документів, які підтверджують заявлену митну вартість, чим порушено вимоги ст. ст. 52, 53 МКУ. У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості від 03.09.2020 № UA100340/2020/710002/2 дані граф 45, 47 митної декларації не можуть бути використані для здійснення митного контролю та митного оформлення товару, а окрім того це, в свою чергу, призвело до несплати встановлених законодавством митних платежів в повному обсязі, чим порушено вимоги ст. 266, 289, 293 Митного кодексу України та ст. 57 Податкового кодексу України.

Водночас 03.09.2020 року декларантом було подано ЕМД № UA100340/2020/520028 відповідно до якої товар задекларовано за визначеною митницею митною вартістю та при цьому сплачено всі належні митні платежі, виходячи з даної митної вартості. В графі 43 ЕМД зазначено резервний метод визначення митної вартості , що відповідає коду «6», в графі 44 ЕМД під кодом 1501 зазначено рішення митниці про коригування митної вартості № UA100340/2020/710002/2.

Відповідно ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої" митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Товар випущено у вільний обіг на митній території України із застосування фінансових гарантій, передбачених ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України. Тобто декларант погодився із митною вартістю визначеною митницею.

Вказана позиція також висловлена у справі 816/2396/17 (адміністративне провадження №К/9901/61818/18) де, Верховний Суд зазначив, що до предмету доказування у цій категорії справ входять обставини заповнення митної декларації, яку подано до митного оформлення, а також обставини щодо подання нової митної декларації - у випадку прийняття митним органом рішення про коригування заявленої митної вартості. Дослідження відомостей з відповідних граф митних декларацій є необхідним для правильного вирішення такого спору, зокрема для висновку про те, погодився чи не погодився декларант із скоригованою митним органом митною вартістю. Останнє, в свою чергу, має значення для висновку про те, чи продовжує існувати між сторонами правовий спір. У випадку, якщо спір між сторонами вичерпано внаслідок погодження декларанта із митною вартістю, визначеною митним органом, у задоволенні позову про скасування рішення про коригування митної вартості слід відмовити.

Таким чином, судом встановлено, що митна вартість товару скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - резервним методом згідно положень ст. 64 МКУ та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) органом доходів та зборів митній вартості за вказаними ЕМД по зазначеним товарам на дату прийняття рішення, у зв`язку з чим, відповідачем правомірно прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року.

Щодо правомірності прийняття відповідачем оскаржуваної картки відмови UA100340/2020/00072, суд зазначає наступне.

На підставі винесеного Рішення UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, відповідачем було сформовано відмову у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю, що оформлено Карткою відмови UA100340/2020/00072.

Відповідно до статті 256 МКУ, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Згідно статті 264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Відповідно до пп.7.1 п.7 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року N 631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 серпня 2012 року за N 1360/21672, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Згідно з п. 7.2 цього Порядку у картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Картка відмови у митному оформленні декларації UA100340/2020/00072 видана митним органом обґрунтовано, у зв`язку з тим, що заявлену декларантом митну вартість товару скориговано Рішенням про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, вказана картка відмови містить всі необхідні відомості передбачені вищевказаними нормами діючого законодавства України.

За вказаних обставин, Картка відмови UA100340/2020/00072 є такою, що відповідає вимогам чинного законодавства, прийнята у спосіб та в межах повноважень, наданих органу доходів і зборів законодавством.

Згідно з ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року та картка відмови у митному оформленні UA100340/2020/00072 прийняті на підставі та у межах повноважень, що передбачені діючими нормативно-правовими актами.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Пейнт Трейд» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Пейнт Трейд» (49041, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул.Стартова, 3, ) до Київської митниці Держмитслужби (03124, м.Київ, бульв.Вацлава Гавела, 8а, ) про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова