Справа № 540/4353/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

22 лютого 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/4353/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С. ,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

встановив:

Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі-позивач) звернулося до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі-відповідач), в якому просить стягнути з фізичної особи-підприємця податковий борг по податку на доходи з фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі 250991,76 грн. та по військовому збору в сумі 15404,59 грн.

Ухвалою від 31.12.2020р. провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У період з 11.01.2021р. по 18.02.2021р. головуючий суддя перебував на лікарняному.

До суду надійшов відзив відповідача зі змісту якого вбачається, що останній просить відмовити у задоволенні позову, застосувати позовну давність та наслідки спливу строку на стягнення податкового боргу, а також провести розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Вирішуючи вимогу про розгляд справи з викликом сторін, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Статтею 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, у тому числі значення справи для сторін, категорію та складність справи, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 257 КАС України).

Відповідно до ч.ч.5-7 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу або якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З наведеного убачається, що положення ст.262 КАС України встановлює право сторін звернутись до суду з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін. При цьому за наслідками розгляду відповідного клопотання суд, з урахуванням конкретних обставин справи, наділений дискреційними повноваженнями з огляду на принцип диспозитивності на підставі рішень Європейського суду з прав людини у справах "Engel and Others v. the Netherlands", "Lawless v. Ireland", "Michael Kuhnen v. Germany", "Preda and Dardari v. Italy", "Refah Partisi and Others v. Turkey", "Witzsch v. Germany", "Z'danoka v Latvia".

Звертаючись до суду з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін, позивач жодним чином не обґрунтовує таку необхідність.

При цьому суд звертає увагу, що згідно положень ч.2 ст.167 КАС України клопотання сторін мають містити підстави та обґрунтування вимог.

Суд, при вирішенні питання про відкриття провадження у даній справі, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов до висновку про незначну складність предмету спору. З огляду на викладене та приймаючи до уваги незначний обсяг і характер документів, доданих до позовної заяви, відсутність необхідності у наданні додаткових пояснень в судовому засіданні, суд дійшов до висновку про можливість розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Жодних обґрунтувань стосовно неможливості розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позивачем не наведено.

З огляду на викладене суд не вбачає підстав для призначення розгляду даної справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Вирішуючи вимогу відповідача щодо застосування позовної давності та наслідків спливу строку на стягнення податкового боргу, суд виходить з наступних обставин та приписів законодавства.

Відповідно до п.102.4 ст.102 ПК України у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу, крім випадків, передбачених абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

При цьому, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання (пп. 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до пп. 102.3.5 п.102.3 ст.102 ПК України відлік строку давності зупиняється на будь-який період, протягом якого здійснюється адміністративне або судове оскарження платником податків рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання.

З матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом визначено грошове зобов`язання податковими повідомленнями-рішеннями від 19.07.2017р. № та №.

Вказані податкові повідомлення-рішення були оскаржені відповідачем у судовому порядку. Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 28.09.2017 р. по справі № 821/1166/17 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 11.12.2017 р. по справі № 821/1166/17 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Постанову першої інстанції скасовано. Прийнято нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 19.07.2017 р. № , № .

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23.05.2019 р. по справі № 821/1166/17 касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області задоволено. Постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 11.12.2017 р. скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2019 р. по справі № 821/1166/17 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 28.09.2017 р. залишено без задоволення. Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 28.09.2017 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без змін.

Отже, грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями від 19.07.2017р. № та №, набули статусу узгоджених 10.10.2019р.

Пунктом 57.3 статті 57 ПК України встановлено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Отже, узгоджене грошове зобов`язання, проте не сплачене платником податків у добровільному порядку в строки визначені законодавством набуває статусу податкового боргу, з метою стягнення якого контролюючий орган має право звертатись з відповідним позовом до суду протягом 1095 днів.

З огляду на те, що позивач звернувся до суду з даним позовом 31.12.2020р., а грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями узгоджені 10.10.2019р., встановлений законодавством строк у 1095 днів не минув, отже і відсутній факт спливу строку на стягнення податкового боргу.

Підсумовуючи викладене, у вимогах відповідача про розгляд справи з викликом сторін та про застосування наслідків спливу строків позовної давності слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Вимоги відповідача про розгляд справи з викликом сторін та про застосування наслідків спливу строків позовної давності - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя А.С. Пекний