Справа № 360/3490/20
Суддя: В.С. Шембелян
Дата ухвалення: 2021-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

09 лютого 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3490/20

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Шембелян В.С.,

за участю секретаря судового засідання - Пономарьовій О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства рибного господарства України про визнання дій протиправними та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 18.09.2020 надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Державного агентства рибного господарства України (далі - відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправними дії Державного агентства рибного господарства України, щодо застосування до головного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1, дисциплінарного стягнення у вигляді догани, шляхом видання наказу № 68/к від 18 серпня 2020 року про винесення догани ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ № 68/к від 18.08.2020 структурного підрозділу Державного агентства рибного господарства України - Управління державного агентства рибного господарства у Луганській області щодо застосування до головного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1, дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування вимог зазначено, що позивач з 04.04.2017 призначений на посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області, яке є відокремленим підрозділом Державного агентства рибного господарства України.

18 серпня 2020 року, відносно позивача був виданий наказ № 68/к Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області про винесення догани ОСОБА_1 .

Позивач вважає, що відповідач прийняв оскаржене рішення, грубо порушуючи вимоги Закону № 889 та Порядку № 1039 здійснив збір дисциплінарної справи № 20 відносно позивача, порушуючи його права, передбачені Порядком № 1039. Не маючи правоможності, дисциплінарна комісія без голосування приймала рішення, зазначені в протоколах № 7 та 8. Крім того, комісія без здійснення розгляду дисциплінарної справи, без проведення засідання комісії, без прийняття рішення та висновку, склала подання, щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, позбавила можливості позивача бути присутнім на засіданнях комісії. Без роз`яснення прав позивача, порушуючи його право на захист, без зазначення в поданні підстав для його притягнення до відповідальності, відповідач прийняв рішення, видавши наказ № 68/к від 18 серпня 2020 року щодо застосування до головного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани. На думку позивача, дії відповідача є протиправними, а наказ № 68/к від 18 серпня 2020 року підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 23.09.2020 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 05.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 22.12.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 21.01.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Державне агентство рибного господарства України позовних вимог не визнало про що 22.10.2020 надало відзив на позовну заяву № 1-16/918-20 (арк. спр. 89-94). В обґрунтування заперечень проти позову зазначено наступне.

Наказом Луганського рибоохоронного патруля від 18 серпня 2020 року № 68/к «Про винесення догани ОСОБА_1 » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

18 серпня 2020 року позивача ознайомлено з наказом та надано йому копію. При ознайомленні з наказом позивачем зроблено запис на зворотній стороні наказу про не згоду з наказом. Відповідач вважає, що позовна заява подана після закінчення строку подання скарги, що є порушенням Закону України № 889 «Про державну службу».

Також відповідач зазначив, що одночасно за текстом позовної заяви зустрічається посилання на норми «Порядку» та «Положення».

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (далі - Постанова № 1039), визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців категорії «Б» та «В».

За Постановою № 1039 визначено, що дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія з питань вищого корпусу державної служби.

Порядок провадження діяльності Комісії визначено Положенням про Комісію з питань вищого корпусу державної служби, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2016 року № 243.

Посада головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Луганського рибоохоронного патруля ОСОБА_1 належить до категорії «В». Тобто вимоги Положення на позивача при проведенні дисциплінарного провадження не поширюються.

Таким чином, одночасне посилання в позовній заяві на Порядок та Положення є таким, що не відповідає Постанові № 1039, на підставі якої сформовано позов про визнання дій суб`єкта владних повноважень противоправними та скасування наказу.

Щодо проведення дисциплінарного провадження відповідач зазначив наступне.

06 серпня 2020 року Луганським рибоохоронним патрулем постановлено наказ № 65/к «Про відкриття дисциплінарного провадження у відношенні ОСОБА_1 » з посиланням на вимоги Закону України № 889 «Про державну службу» та Постанови № 1039.

Підставою для відкриття провадження спричинила доповідна заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Луганського рибоохоронного патруля ОСОБА_2 .

Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Луганського рибоохоронного патруля стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» та «В» проведено розгляд дисциплінарної справи у відношенні позивача, з урахуванням обставин що пом`якшують або обтяжують дисциплінарну відповідальність.

Після розгляду Дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження начальнику Луганського рибоохоронного патруля надано Подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно ОСОБА_1 - головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області.

Поданням пропонувалось застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, у зв`язку з тим, що до нього застосовано продовж року дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, яке є обтяжуючою обставиною відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 67 Закону України № 889 «Про державну службу».

Всі дії Дисциплінарної комісії Луганського рибоохоронного патруля, на думку відповідача, відповідають вимогам законодавства України.

Відповідач зазначив, що наказом Луганського рибоохоронного патруля від 31.10.2017 № 31.1/од обрано склад дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» та «В».

Відповідно до Протоколу № 2 засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області від 31.10.2017 було обрано Голову, заступника Голови та секретаря Дисциплінарної комісії з метою безперебійної роботи Дисциплінарної комісії.

Відповідно до п. 19 Постанови № 1039, засідання Дисциплінарної комісії є правоможним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Склад Дисциплінарної комісії Луганського рибоохоронного патруля складається із 6 осіб, тому для того щоб засідання Дисциплінарної комісії було правоможним на ньому повинні бути присутні не менш 4 осіб.

Відповідно до протоколу від 10.08.2020 № 7 на засіданні Дисциплінарної комісії присутні 4 члена комісії.

Під час проведення засідання Дисциплінарної комісії позивачу роз`яснювались його права на захист та надавалось роз`яснення щодо надання пояснення у визначений строк та наступного засідання Дисциплінарної комісії.

Також відповідач зазначив, що за період 2018 - 2019 років до позивача також застосовувались дисциплінарні стягнення.

На підставі викладеного, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд розглядає справу в порядку статті 205 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини, що склалися між сторонами.

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 (арк. спр. 14).

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області від 03.04.2017 № 16/к призначено ОСОБА_1 з 04.04.2017 на посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області в порядку переведення з посади головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління державного агентства у Полтавській області (арк. спр. 22).

Відповідно до пункту 1 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області, затвердженого Наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 № 229, Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується (арк. спр. 1108-116).

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області від 31.10.2017 № 31.1/од створено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» та «В» (далі - дисциплінарна комісія) із включенням до неї представників державних службовців, які обрані на загальних зборах Управління (арк. спр. 23).

Протоколом № 2 засідання дисциплінарної комісії від 31.10.2017 підтверджено обрання головою дисциплінарної комісії - ОСОБА_3 , заступником голови - ОСОБА_4, секретарем дисциплінарної комісії - ОСОБА_5 (арк. спр. 24-25).

З матеріалів дисциплінарної справи № 20 відносно ОСОБА_1 встановлено такі обставини процедури дисциплінарного провадження, що здійснювалася відповідачем .

В доповідній заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів ОСОБА_4 від 06.08.2020 зазначено, що відповідно до висновку щодо проведення аналізу матеріалів про адміністративні правопорушення, які надійшли з судів на доопрацювання, впродовж червня та липня 2020 року до Луганського рибоохоронного патруля було повернуто на доопрацювання 11 матеріалів, з яких 7 - головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 Повернуті матеріали оформлені неналежним чином, що може бути підставою для відкриття дисциплінарного провадження з метою визначення вини та проступку (арк. спр. 31-34, 35).

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області від 06.08.2020 № 65/к на підставі доповідної записки заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів ОСОБА_2 від 06.08.2020 № 2 відкрито дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_1 , надано Дисциплінарній комісії Управління з розгляду дисциплінарних справ строк до 17.08.2020 для підготовки висновку за результатом розгляду дисциплінарних справ (арк. спр. 36-37).

10 та 14 серпня 2020 року проведені засідання дисциплінарної комісії в ході дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , які оформлені протоколами № 7 та № 8 (арк. спр. 38,41).

17 серпня 2020 року дисциплінарною комісією винесено подання стосовно ОСОБА_1 , у висновках якого вказано, що в діях головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, які підпадають під п. 2, п. 3 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу», що тягне за собою винесення догани або попередження про неповну службову невідповідність (арк. спр. 42-43).

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області від 18.08.2020 № 68/к застосовано до головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороннй патруль» ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у вигляді догани (арк. спр. 44, 117).

Також у матеріалах дисциплінарної справи № 20 відносно позивача наявні накази від 04.12.2019 № 105/од та від 14.07.2020 № 57/к, за якими до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - зауваження (арк. спр. 119,121) та від 19.04.2019 № 32/к, за яким застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (арк. спр. 120).

Предметом спору у даній справі є правомірність прийняття наказу про відкриття дисциплінарного провадження та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд керується такими вимогами чинного законодавства.

Відповідно до ч.1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закон України «Про державну службу» 10 грудня 2015 року № 889-VIII визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях (далі - Закон № 889).

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону № 889, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до частини 2 статті 5 Закону № 889, відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом (частина 3 статті 5 Закон №889).

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону №889, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 статті 65 Закону №889 передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65 Закону №889, дисциплінарними проступками є, зокрема невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно частини 1 статті 66 Закону № 889, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частин 1-3 статті 67 Закону № 889 дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Згідно із частиною першою статті 74 Закону № 889 дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Частинами першою, другою статті 75 Закону № 889 передбачено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відповідно до частини другої статті 77 Закону № 889 у рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених норм вказує, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. У свою чергу протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до статті 68 Закону № 889, дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії; 2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Стаття 71 Закону № 889 визначає, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (ділі - Порядок №1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Відповідно до пункту 4 Порядку №1039, дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Як встановлено судом, наказом № 31.1/од від 31.10.2017 відповідачем виданий наказ про створення дисциплінарної комісії у такому складі:

- Голова комісії - заступник начальника управління - начальник відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_3 ;

- члени комісії: головний спеціаліст з питань персоналу державної служби Управління ОСОБА_5, головний спеціаліст-юрисконсульт Управління ОСОБА_4, начальник відділу матеріально-технічного забезпечення Управління ОСОБА_7 (представник державних службовців), заступн6ик начальника відділу охорони водних біоресурсу «Рибоохоронний патруль» Управління ОСОБА_2 (представник державних службовців), старший державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління ОСОБА_8 (представник державних службовців).

Протоколом № 2 засідання дисциплінарної комісії від 31.10.2017 підтверджено обрання головою дисциплінарної комісії - ОСОБА_3 , заступником голови - ОСОБА_4, секретарем дисциплінарної комісії - ОСОБА_5

Матеріалами справи також підтверджено, що на підставі висновку провідного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 про аналіз матеріалів про адміністративні правопорушення, повернутих на доопрацювання з суддів Луганської області та доповідної записки заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_2 згідно з наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області № 65/к було відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 - головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області.

Зі змісту документів, що стали підставою для відкриття дисциплінарного провадження відносно позивача, слідує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача вказано проявлення некомпетентності і порушення вимог КУпАП щодо складання матеріалів про адміністративні правопорушення.

10 серпня 2020 року проведено засідання дисциплінарної комісії, яке оформлено протоколом № 7 (арк. спр. 201). На засіданні присутні: ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 ; відсутні - голова комісії ОСОБА_3 та представник державних службовців ОСОБА_8 у зв`язку з перебуванням у відпустці.

На порядок денний поставлено два питання:

1. Про підстави для відкриття дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 .

2. Про не надання права голосу ОСОБА_2 заступнику начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль».

За результатами засідання вирішено дисциплінарній комісії сформувати дисциплінарну справу стосовно ОСОБА_1 ; не залучати ОСОБА_2 до участі в прийнятті рішення.

У подальшому 14.08.2020 проведено наступне засідання дисциплінарної комісії, оформлене протоколом № 8, на якому були присутні всі члени комісії (арк. спр. 206).

На порядок денний винесено питання про хід дисциплінарного провадження та про залучення пояснення ОСОБА_1 за результатами засідання вирішено залучити до ходу дисциплінарного провадження пояснення ОСОБА_1 , продовжити формування дисциплінарної справи; надати висновок дисциплінарного провадження на розгляд начальника управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області до 17.08.2020.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією винесено подання від 17.08.2020 в якому встановлено систематичне порушення виконання посадових обов`язків, а також наявність обставин що обтяжують відповідальність (дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження) та винесено пропозицію щодо наявності ознак дисциплінарного проступку, що тягне за собою винесення догани або попередження про неповну службову невідповідність (арк. спр. 207-208). Вказане подання підписане головою комісії ОСОБА_3, секретарем комісії ОСОБА_5 , членами комісії ОСОБА_4 , ОСОБА_8

Пунктами 13-17 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії несуть персональну відповідальність за повноту і об`єктивність висновків дисциплінарного провадження та за розголошення інформації про дисциплінарне провадження.

З числа членів Комісії обирається головуючий відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні Комісії членів строком на три місяці.

Головуючий скликає засідання Комісії та інформує присутніх на ньому про кворум, формує порядок денний засідання Комісії та виносить питання на голосування, оголошує результати голосування, забезпечує організацію підготовки, підписання та оприлюднення протоколів засідань та висновків Комісії.

З числа членів дисциплінарної комісії обираються її голова та секретар.

Голова дисциплінарної комісії організовує її роботу, призначає місце та дату проведення засідання дисциплінарної комісії та головує на ньому, визначає із членів дисциплінарної комісії доповідача, сприяє здійсненню учасниками дисциплінарного провадження їх прав та обов`язків, забезпечує об`єктивне та повне з`ясування обставин справи, вживає необхідних заходів для забезпечення на засіданні належного порядку та здійснює інші повноваження, які пов`язані із забезпеченням діяльності дисциплінарної комісії.

Секретар дисциплінарної комісії здійснює організаційне забезпечення роботи дисциплінарної комісії, формує порядок денний засідань дисциплінарної комісії, забезпечує ведення, формування та зберігання протоколів засідань дисциплінарної комісії, ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи членів дисциплінарної комісії та державного службовця та здійснює інші повноваження, які пов`язані із забезпеченням діяльності дисциплінарної комісії.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 1039 у разі відсутності на засіданні головуючого члени Комісії обирають з числа присутніх членів Комісії іншу особу, яка буде тимчасово головувати на відповідному засіданні.

У разі відсутності голови або секретаря дисциплінарної комісії під час засідання члени дисциплінарної комісії обирають її голову або секретаря на час проведення цього засідання.

Як вказано вище, на засіданні дисциплінарної комісії 10 серпня 2020 року були відсутні голова комісії - ОСОБА_3, та член комісії - ОСОБА_8, у зв`язку з перебуванням у відпустці.

Однак, як встановлено судом, протоколи засідання комісій від 10 серпня 2020 року №7 та від 14.08.2020 №8 не містять рішення членів комісії про обрання головуючого та секретаря під час проведення зазначених засідань, а також голови комісії на час проведення засідання 10.08.2020 відповідно до вказаних вимог Порядку № 1039. Отже, наявність у ОСОБА_3 повноважень голови дисциплінарної комісії, у ОСОБА_4 заступника голови цієї комісії відповідно до протоколу та рішення від 31.10.2017 - не спростовує необхідності обирати головуючого та тимчасово виконуючого повноваження голови комісії (на час відпустки голови) відповідно до вимог Порядку № 1039.

Згідно із пунктом 19 Порядку № 1039 формою роботи Комісії, дисциплінарної комісії є засідання. Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правоможним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Враховуючи, що склад комісії складається з 6 членів комісії, то на засіданні повинно бути присутніми не менше 4 членів дисциплінарної комісії, які мають беззаперечно право голосу. Вивченням протоколу № 7 встановлено, що хоча на засіданні були присутні 4 члени комісії, але один - ОСОБА_2 був позбавлений права голосу, таким чином дієздатних членів комісії було тільки 3 члени, що позбавляє комісію правоможності прийняття будь-якого рішення на засіданні дисциплінарної комісії 10 серпня 2020 року (в тому числі й щодо формування дисциплінарної справи відносно позивача).

Пунктами 21-22 Порядку № 1039 передбачено, що усі рішення Комісії, дисциплінарної комісії ухвалюються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають один голос та можуть голосувати "за" або "проти".

Під час голосування будь-які сумніви щодо наявності в діях державного службовця дисциплінарного проступку тлумачиться на його користь.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні Комісії або голови дисциплінарної комісії.

Рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення.

У порушення вказаних норм в протоколі засідання дисциплінарної комісії № 7 при прийнятті рішення не зазначено результатів голосування, «за» або «проти», та чи взагалі проводилось будь-яке голосування з тих чи інших питань. Не зазначено голову та секретаря комісії, час початку та час закінчення засідання, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного. Протокол не підписаний головою комісії.

Таким чином, прийняте рішення дисциплінарної комісії від 10 серпня 2020 року про формування дисциплінарної справи, було здійснено не у спосіб передбачений Порядком № 1039, що нівелює подальшу роботу щодо формування дисциплінарної справи відносно позивача.

Протокол засідання дисциплінарної комісії № 8 також складено з порушенням Порядку № 1039, а саме в порушення пункту 21 Положення № 1039, при прийнятті рішення не зазначено результатів голосування, «за» або «проти», та чи взагалі проводилось будь-яке голосування з тих чи інших питань. В порушення пункту 22 Положення № 1039, не зазначено, час початку та час закінчення засідання, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного.

Відповідно до пункту 32 Порядку № 1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

У матеріалах справи відсутнє підтвердження того, що позивач був повідомлений про засіданні комісії за п`ять днів до його проведення відповідно до пункту 32 Порядку № 1039.

Відповідно до пункту 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються:

дата складення;

відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження;

прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;

- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

- ступінь вини державного службовця;

- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;

- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку;

- пропозиція про закриття дисциплінарного провадження;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно ОСОБА_1 не містить усіх необхідних відомостей, передбачених пунктом 34 Порядку № 1039.

Суд акцентує увагу на тому, що подання підписано членом комісії ОСОБА_4, яка, як вказує позивач та не спростовує відповідач, є дружиною ОСОБА_2 , котрий був ініціатором доповідної, яка стала підставою щодо відкриття дисциплінарного провадження відносно позивача.

Стаття 1 Закону № 1700-VII «Про запобігання корупції» надає, серед інших, такі визначення:

близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта;

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

члени сім`ї - особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Натомість ст. 28 Закону № 1700-VII передбачено наступне.

Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Суд вважає за необхідне підкреслити, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу, при цьому, тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Отже, суд дійшов висновку, що участь ОСОБА_4 та ОСОБА_2 як подружжя в засіданні під час прийняття рішення про формування дисциплінарної справи відносно позивача 10.08.2020 згідно з протоколом №7 містить потенційний конфлікт інтересів, який не було усунуто під час цього засідання, оскільки рішення фактично приймалося 4-ма членами комісії, а саме на підставі доповідної ОСОБА_2 була відкрито дисциплінарне провадження стосовно позивача. Також потенційний конфлікт інтересів не усунуто і під час прийняття комісією в складі ОСОБА_4 як дружини ОСОБА_2 інших рішень комісії в межах цієї дисциплінарної справи та формування подання від 17.08.2020 (а.с.42-43), оскільки інших матеріалів, крім тих, що подані з доповідною (за виключенням пояснень позивача) матеріали дисциплінарної справи не містять.

Таким чином, суд дійшов висновку, що комісією під час прийняття рішень в межах зазначеної дисциплінарної справи порушено вимоги щодо безсторонності (неупередженості), передбачені ч.2 ст.2 КАС України, у зв`язку з чим такі рішення є протиправними.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що зібраними під час розгляду адміністративної справи доказами підтверджено, що рішення дисциплінарної комісії, прийняті з порушенням Закону № 889, Закону № 1700 та Порядку № 1039, які в свою чергу стали підставою для прийняття наказу № 68/к від 18.08.2020.

Вказане є достатньою підставою для визнання протиправним та скасування наказу № 68/к від 18.08.2020 структурного підрозділу Державного агентства рибного господарства України- Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області щодо застосування до головного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани як такого, що прийнято з порушенням процедури його прийняття.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з обранням іншого способу захисту порушених прав позивача відповідно вимог п.10 ч.2 ст.245 КАС України.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд дійшов такого висновку.

При зверненні до суду із позовом позивачем сплачено судовий збір у сумі 840,80 грн відповідно до квитанції від 17.09.2020 № 0.0..1 (арк. спр. 13).

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже повне задоволення позовних вимог немайнового характеру має наслідком стягнення судового збору у розмірі 840,80 грн на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Крім того, позивачем заявлено вимогу щодо стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в сумі 3000,00 грн.

Згідно положень статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Аналіз положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України, яка не обмежує розмір таких витрат.

За змістом пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (пункт 2 частини третьої статті 134 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

При цьому, частиною п`ятою статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За приписами частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Суд звертає увагу на те, що зі змісту вказаних норм вбачається, що від учасника справи вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Що стосується часу, витраченого фахівцем в галузі права, то зі змісту вказаних норм процесуального права можна зробити висновок, що достатнім є підтвердження лише кількості такого часу, але не обґрунтування, яка саме кількість часу витрачена на відповідні дії (постанова Верховного Суду від 13.12.2018 у справі № 816/2096/17).

Представником позивача на підтвердження оплати послуг адвоката надано квитанцію від 17.09.2020 про сплату позивачем послуг з надання правової допомоги у сумі 3 000,00 грн (арк. спр. 57).

З матеріалів справи вбачається, що 09.09.2020 між адвокатом Солодовніковим О.П. (адвокат) та ОСОБА_1 (замовник) укладено договір про надання правової допомоги (арк. спр. 54).

Відповідно до пункту 1.1 даного договору адвокат бере на себе зобов`язання надавати правову допомогу в обсязі та на умовах, передбаченим цим договором, а замовник зобов`язаний оплатити замовлення у порядку та строки обумовлені сторонами.

Додатком № 1 до договору про надання правової допомоги від 09.09.2020 визначена ціна договору, а саме: надання консультацій, збору доказів, їх оцінка, складання позовної заяви щодо скасування наказу № 68/к від 18.08.2020 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності замовник сплачує адвокату винагороду в розмірі 3000 грн, про що складається акт приймання-передачі наданих послуг та вилається квитанція про отримання зазначено суми коштів (арк. спр. 55).

Послуги адвоката з питань правової допомоги прийнято позивачем згідно з актом приймання-передачі наданих послуг № 40 до додатку № 1 Договору про надання правової допомоги № б/н від 09.09.2020, відповідно до якого виконавець надав, а замовник прийняв юридичні послуги щодо надання правової консультації протягом 1 години 05 хвилин, подальшого збору доказів, надання ним оцінки, складання позовної заяви протягом 6 годин 15 хвилин. Вартість надання консультацій, збору доказів, складання позову складає 3000 грн (арк. спр. 56).

Також представником позивача надано копію квитанції відповідно до якої ОСОБА_1 сплачено 3 000, 00 грн відповідно до акту приймання-передачі наданих послуг № 40 (арк. спр. 57).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що стороною позивача доведено належними та допустимими доказами понесенні позивачем судові витрати в цій справі на правничу допомогу у сумі 3 000,00 грн, які слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 3, 5, 9, 77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 263, 295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) до Державного агентства рибного господарства України (код за , місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 45а) про визнання дій протиправними та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 68/к від 18.08.2020 структурного підрозділу Державного агентства рибного господарства України - Управління державного агентства рибного господарства у Луганській області щодо застосування до головного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_1, дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державного агентства рибного господарства України на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 840,80 грн (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державного агентства рибного господарства України на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у сумі 3 000,000 грн (три тисячі грн).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 19 лютого 2021 року.

Суддя В.С. Шембелян