Справа № 540/3965/20
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2021-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/3965/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Капітоновій А.Ф.,

за участю:

представника позивача - Кермача А.І.,

представника відповідача - П`ятигорця Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач зазначає, що Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 складено акт від 28.02.2018 № 240/21-22-13- 06/ НОМЕР_1 , на підставі якого складено:

- податкове повідомлення-рішення від 19.04.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем "податок на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 42977,35 грн., де 34381,88 грн. за податковими зобов`язаннями та 8595,47 грн. за штрафними санкціями;

- податкове повідомлення-рішення від 19.04.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання за платежем "військовий збір, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 3581,45 грн., де 2865,16 грн. податкового зобов`язання та 716,29 грн. - штрафних санкцій.

Позивач не погоджується з вищезазначеними ППР та вважає їх таким, що прийняті контролюючим органом необґрунтовано без з`ясування та врахування всіх обставин, а тому підлягають скасуванню з огляду на таке.

Відповідно до акта документальної позапланової перевірки від 28.02.2018 № 240/21-22-13-06/20.02.2008 "Про результати документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання отримання додаткового блага у вигляді анулювання кредитної заборгованості за період з 01.012016 по 31.12.21016" згідно даних податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника податків, і сум отриманого з них податку наданого до органу ДФС суб`єктом підприємницької діяльності АТ "ОПТ БАНК", в періоді з 01.07.2016 по 30.09.2016 платник податків ОСОБА_1 отримав доходи у вигляді додаткового блага у сумі 191699,47 грн., з яких не нараховано та не перераховано до бюджету податку на доходи з фізичний осіб.

Сума доходу (додаткового блага) у вигляді суми боргу у вигляді суми боргу (кредиту) платника податків прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням у розмірі 191699,47 грн., платником податку ОСОБА_1 не відображена у рядку 10.9 Податковій декларації про майновий стан і доходи за 2016 рік, що привело до заниження загального річного оподатковуваного доходу на зазначену суму.

Згідно з розділом III акта документальної позапланової перевірки від 28.02.2018 (Висновки) "Документальною позаплановою перевіркою платника податків ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) встановлені порушення податкового законодавства....".

Таким чином, акт документальної позапланової перевірки від 28.02.2018 №240/21- 22-13-06/20.02.2008 складено стосовно платника податків ОСОБА_1 , та не має жодного відношення до його господарської діяльності у якості фізичної особи - платника податків.

Прийняті, на підставі акту невиїзної перевірки податкові повідомлення-рішення від 19.14.2018 № та № також стосуються саме платника податків ОСОБА_1 та не мають відношення до фізичної особи - платника податків ОСОБА_1 .

Крім того, відповідно до п.8 розділу XX "Перехідні положення" ПК України контролюючий орган не тільки не встановив основну суму боргу, а й неправомірно розрахував суму податків на суму додаткового блага, адже останнім не вирахувана сума курсової різниці.

З врахуванням викладеного, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 19.04.2018 року № та № .

Ухвалою від 14.12.2020 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 20.01.2021 року.

30.12.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнає, вважає їх необґрунтованими. Зазначає, що відповідно до вимог пп. "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку-боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включає суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено, такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

На порушення вимог підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України платником податку ОСОБА_1 включена до загального річного оподатковуваного доходу і задекларована сума доходу у вигляді додаткового блага не у повному обсязі, що призвело до донарахування податку на доходи фізичних осіб у сумі 34381,88 грн. та військового збору у сумі 2865,16 грн.

(191699,47 - 689,00)х 18% - 34381,88 грн.

(191699,47 - 689,00 )х 1,5% = 2865,16 грн.

Сума анульованого позичальнику ОСОБА_1 основної суми боргу (кредиту) вважається додатковим благом та включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу з урахуванням норм пп. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Доводи позивача не спростовують порушень, встановлених документальною позаплановою невиїзною перевіркою, оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим відсутні підстави для їх скасування, відповідно, позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

20.01.2021 року відкладено розгляд справи на 11.02.2021 року за неявкою позивача.

У судовому засіданні представник позивача наполягав на позовних вимогах, просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні по суті позову заперечував, просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши сторони та дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 та статті 79 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VІ (із змінами та доповненнями) та наказу Головного управління ДФС у Херсонській області від 19.01.2018 №88, головним державним ревізор-інспектором відділу контрольно - перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб Головного управління ДФС у Херсонській області Дереповкою Віталієм Миколайовичем проведена документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання отримання додаткового блага у вигляді анулювання кредитної заборгованості за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, відповідно до затвердженого плану перевірки, наведеного у додатку № 1 до акта, за результатами якої складено акт перевірки від 28.02.2018 року № 240/21-22-13-06/ НОМЕР_1 .

Документальною позаплановою невиїзною перевіркою платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) встановлені порушення податкового законодавства, а саме:

1. пп. "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VІ із змінами та доповненнями, платником податку у 2016 році не включена до загального річного оподатковуваного доходу сума доходу у вигляді додаткового блага у розмірі 191699,47 грн., що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб у сумі 34381,88 грн.

2. п.п. 1.2 п. 16 прим. 1 підрозд. 10 розд. XX Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ із змінами і доповненнями, занижено суму доходу, що є об`єктом оподаткування військового збору, та призвело до заниження суми військового збору в сумі 2865,16 грн.

На підставі акту перевірки № 240/21-22-13-06/ НОМЕР_1 від 28.02.2018 року Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі винесено податкове повідомлення-рішення від 19.04.2018 року № , відповідно до якого сума грошового зобов`язання за платежем "Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування" становить 42977,35 грн.

На підставі акту перевірки № 240/21-22-13-06/ НОМЕР_1 від 28.02.2018 року Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі винесено податкове повідомлення-рішення від 19.04.2018 року № , відповідно до якого сума грошового зобов`язання за платежем "Військовий збір" становить 3581,45 грн.

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оподаткування доходів фізичних осіб регламентується розділом IV Податкового кодексу України, згідно з п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 якого до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених ст. 165 Кодексу), у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 01 січня звітного податкового року (у 2016 році - 689 гривень). Кредитор зобов`язаний поінформувати платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу в порядку, визначеному п.п. "д" п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Відповідно до листа Національного банку України від 22.05.2018 № 60-0006/28124 щодо розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, та сум утриманого з них податку (далі - форма № 1ДФ) відображаються суми боргу, прощеного (анульованого) банком за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строків позовної давності, з ознаками :

"126" - у частині оподатковуваного доходу у вигляді основної суми боргу (кредиту), у разі якщо його розмір перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку - рік), установленої на 1 січня звітного податкового року (підпункт "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Кодексу;

"127" - у частині, що не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподаткованого доходу, а саме:

основна сума боргу (кредиту), яка не перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня звітного податкового року, та/або сума процентів, комісій, штрафних санкцій/пені (підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 Кодексу);

сума у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, не погашеним до 1 січня 2014 року, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, сумою такого боргу визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами (пункт 8 підрозділу 1 розділу XX Кодексу).

Згідно даних податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (далі - податковий розрахунок форми № 1ДФ) наданого до органу ДФС АТ "ОТП БАНК" () (звітний, від 09.11.2016 реєстраційний номер ) в періоді з 01.07.2016 по 30.09.2016 платник податків ОСОБА_1 отримав доходи у вигляді додаткового блага (ознака доходу - "126") у сумі 191699,47 грн., з яких не нараховано (не утримано) та не перераховано до бюджету податку на доходи з фізичних осіб.

Згідно даних податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (далі - податковий розрахунок форми № 1ДФ) наданого до органу ДФС АТ "ОТП БАНК" () (звітний, від 09.11.2016) в періоді з 01.07.2016 по 30.09.2016 платник податків ОСОБА_1 отримав доходи у вигляді суми у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, не погашеним до 1 січня 2014 року, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, сумою такого боргу визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами (ознака доходу - "127") у розмірі 1751398,84 грн.

Щодо твердження позивача, що відповідачем не врахована сума курсової різниці, суд зазначає наступне.

Законом України від 09.04.2015 р. № 321-VІІІ підрозділ 1 розділу XX ПКУ було доповнено восьмим пунктом. За змістом цього пункту не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 01.01.2014 р., а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 01.01.2014 р. Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 01.01.2015 р.

Аналіз п. 8 підрозділу 1 розділу XX ПКУ свідчить про те, що прощена (анульована) кредитором сума (розмір якої дорівнює різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначеною за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 1 січня 2014 року) не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу за наявності всіх обов`язкових умов:

1) фінансовий кредит в іноземній валюті не був погашений станом на 01.01.2014 р.;

2) операція з прощення (анулювання кредиту) здійснена після 01.01.2015 р.;

3) відбулася зміна валюти зобов`язання за кредитом з іноземної валюти у гривню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01.10.2019 у справі № 826/4578/17.

Судом встановлено, що 12 серпня 2016 року між АТ "ОТП БАНК" (далі - Банк) та громадянином ОСОБА_1 (далі - Позичальник) було укладено договір про внесення змін та доповнень №3 (про прощення боргу) до кредитного договору № СМ-БМЕНОО/015/2008 від 23.05.2008.

Згідно з умовами договору про внесення змін та доповнень №3 від 12.09.2016, сторони погодили :

1. Відповідно до умов Договору про внесення змін та доповнень (договір про зміну валюти боргових зобов`язань) № 2 від 25 липня 2016 року заборгованість Позичальника перед Банком після конвертації становить 2607063,75 ( Два мільйони шістсот сім тисяч шістдесят три, 75) гривень.

2. Сторони домовились внести зміни та доповнення до Кредитного договору наступного змісту :

2.1. Позичальник зобов`язується погасити Боргові зобов`язання в гривні у термін до 12 серпня 2016 року в розмірі 452000,00 (чотириста п`ятдесят дві тисячі) гривень.

2.2. За умови належного виконання Позичальником умов Кредитного договору та п.п. 2.1 Додаткового договору, Позичальник буде вважатись таким, що погасив свої боргові зобов`язання перед Банком в повному обсязі і Банк керуючись ст. 605 Цивільного кодексу України, здійснює анулювання (прощення) боргу в розмірі 1943098,31 (один мільйон дев`ятсот сорок три тисячі дев`яносто вісім, 31) гривень (надалі - Сума прощеного боргу).

2.3. Курсова різниця. Розмір Боргових зобов`язань в іноземній валюті, за якими у відповідності до Додаткового договору валюта змінена на гривню, а саме 104282,55 (сто чотири тисячі двісті вісімдесят два, 55) Доларів США, на дату зміни валюти Боргових зобов`язань за офіційним курсом Національного банку України дорівнює 2584929,26 (два мільйони п`ятсот вісімдесят чотири тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять, 26) гривень. При цьому, розмір таких Боргових зобов`язань за офіційним курсом Національного банку України станом на 01 січня 2014 року дорівнює 833538,42 (вісімсот тридцять три тисячі п`ятсот тридцять, 42) гривень. Курсова різниця по кредиту складає 1751398,84 (один мільйон сімсот п`ятдесят одна тисяча триста дев`яносто вісім, 84) гривень.

2.3.1. Якщо Сума прощеного боргу перевищує розмір курсової різниці, визначеної п.п. 2.3 Додаткового договору, у Позичальника відповідно до вимог пп. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України виникає оподаткований дохід та Позичальник зобов`язаний подати до податкового органу декларацію, сплатити податки та збори з такого доходу в порядку та у розмірах, встановлених чинним законодавством України.

Сума основного боргу, яка була анульована (прощена) ОСОБА_1 становить 1943098,31 грн.

Сума курсової різниці згідно з п.8 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України, яка не вважається додатковим благом становить 1751398,84 грн.

Додаткове благо: 1943098,31 (прощена сума основного боргу) - 1751398,84 грн. (різниця, яка не вважається додатковим благом) = 191699,47 грн.

Таким чином, сума анульованого позичальнику ОСОБА_1 основної суми боргу (кредиту) вважається додатковим благом та включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу з урахуванням норм пп. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 1, 2 ст.77 КАС України).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 24 лютого 2021 р.

Суддя С.О. Варняк

кат. 111030200