Справа № 460/6239/20
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 лютого 2021 року м. Рівне №460/6239/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О. за участю секретаря судового засідання Юрчук А.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: Кітовський В.Л.,

відповідача: представник Зражевська А.С.,

третьої особи відповідача 1: представники Приймак І.М., Анохіна Н.Ю.,

третьої особи відповідача 2: представник не прибув,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "КРОНОСПАН РІВНЕ", Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМК" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації (далі відповідач), третіх осіб без самостійних вимог щодо предмету спору - Товариства з обмеженою відповідальністю «Кроноспан Рівне» (далі третя особа 1), Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМК» (далі третя особа 2) про визнання протиправними та скасування висновку Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації з оцінки впливу на довкілля № 31-7/1 від 19 лютого 2020 року. Позовну заяву аргументує тим, що: 1. Висновок є протиправним, оскільки визнано допустимою діяльність, яка є небезпечною для здоров`я людей. 2. Висновком визнано допустимою діяльність без достатніх даних про дотримання законодавства щодо порядку визначення величин фонових концентрації забруднювальних речовин та дозволено розміщення об`єкта, що є джерелом забруднення атмосфери, на території з рівнем забруднення, який перевищує гігієнічні нормативи. 3. Звіт про оцінку впливу не містив повних розрахунків приземних концентрацій для всіх речовин та груп сумації, а тому висновок про допустимість планованої діяльності є передчасним, таким, що ухвалений без повного аналізу безпечності планованої діяльності. 4. Висновок видано не уповноваженим органом, процедуру громадського обговорення не проведено у встановленому порядку. 5. Звіт про оцінку впливу не містить передбаченої законом інформації, що унеможливлює перевірку правильності розрахунків впливу планованої діяльності на довкілля, а відтак висновок про допустимість планованої діяльності є необґрунтованим та протиправним. 6. Висновок є протиправним, оскільки звіт не містив інформації про технічні та територіальні альтернативи планованої діяльності, як того вимагає чинне законодавство. 7. Висновок є протиправним, оскільки порушено процедуру здійснення оцінки впливу в частині порядку проведення громадських слухань. 8. Звіт про оцінку впливу на довкілля не містив інформації передбаченої законом, а її оприлюднення без можливості громадського обговорення є незаконним. 9. Висновок про допустимість планованої діяльності є незаконним та передчасним, оскільки звіт про оцінку впливу на довкілля містить неповну та неправдиву інформацію про вплив на довкілля виконання підготовчих і будівельних робіт. За наведених підстав позивач вважає протиправним рішення відповідача та просить позовні вимоги задовольнити.

Відповідач подав відзив на позов в якому заперечує проти позовних вимог. На обґрунтування своїх заперечень звернув увагу на безпідставність доводів позивача та довільне його трактування норм чинного законодавства. Під час виготовлення спірного рішення, відповідачем в повній мірі дотримано процедуру його прийняття у відповідності до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Просить відмовити в задоволенні позовної заяви.

Третя особа 1 подала письмові пояснення на позов в якому заперечує проти позовних вимог. Свої заперечення аргументує нормами чинного законодавства та звертає увагу на повне дотримання положень законів та підзаконних нормативно-правових актів під час виготовлення Звіту про оцінку впливу на довкілля. Такий Звіт містить повну інформацію, передбачену законом, що підтверджується різними фаховими інститутами, проведеною судовою експертизою та рішеннями судів. Окрім того, звертає увагу на те, що зміст Звіту не є підставою для визнання протиправним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля. Також зазначає, що громадські слухання були проведені відповідно до норм чинного законодавства. Жодних порушень процедури прийняття висновку з оцінки впливу на не допущено. До того ж позивачем не надано жодного доказу на підтвердження своїх аргументів, і спірний висновок жодним чином не порушує прав позивача. Будь-яких доводів з цього приводу позивач не навів. Просить у задоволенні позову відмовити.

Третя особа 2 подала письмові пояснення на позов в яких також заперечує проти позову, при цьому на кожну підставу позивача, наведену у позові наводить доводи на їх спростування. Просить у задоволенні позову відмовити.

Позивач подав відповідь на відзив в якому на спростування мотивів відзиву відповідача наводить доводи та аргументи тотожні змісту позовної заяви.

Заяви, клопотання та рішення процесуального характеру.

28.08.2020 року позовна заява надійшла до суду.

28.08.2020 від позивача надійшла заява про виправлення описки у позовній заяві щодо найменування відповідача та подана позовна заява із правильним найменуванням відповідача (а. с. 107-117 т. 1).

31.08.2020 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

21.09.2020 від позивача надійшло клопотання про долучення доказів направлення третій особі 1 копії позовної заяви (а. с. 131-137 т. 1).

21.09.2020 ухвалою суду витребувано докази у Рівненського окружного адміністративного суду (а. с. 138-139 т. 1).

21.09.2020 ухвалою суду роз`яснено сторонам щодо дати початку розгляду справи по суті (а. с. 140-141 т. 1).

23.09.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про зловживання позивачем правом на позов (а. с. 146-150 т. 1).

23.09.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про виклик свідка (а. с. 151-161 т. 1).

23.09.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про призначення розгляду справи у порядку загального позовного провадження (а. с. 162-163 т. 1).

23.09.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про встановлення додаткового строку для подання доказів та пояснень (а. с. 164-165 т. 1).

23.09.2020 від третьої особи 1 надійшли пояснення щодо предмету спору із доказами (а. с. 166-242 т. 1, 1-244 т. 2, 1-187 т. 3)

28.09.2020 ухвалою суду задоволено клопотання третьої особи 1 про розгляд справи у загальному позовному провадженні,призначено по справі підготовче засідання на 07.10.2020 (а. с. 189-191 т. 3).

29.09.2020 від позивача надійшло клопотання про долучення фото виконання підготовчих та будівельних робіт третьої особи 1 (а. с. 195-198 т. 3).

29.09.2020 від відповідача надійшов відзив на позов із доказами (а. с. 1-240 т. 4, 1-236 т. 5, 1-31 т. 6).

05.10.2020 від позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (а. с. 39 т. 6).

05.10.2020 від позивача надійшла заява про визнання поважною причину пропуску строку на подання відповіді на відзив та продовження строку подання відзиву до 12.10.2020 (а. с. 40-43 т. 6).

06.10.2020 від Рівненського окружного адміністративного суду надійшли докази, витребувані судом (а. с. 44-94 т. 6).

06.10.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про об`єднання справ (а. с. 95-100 т. 6).

07.10.2020 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а. с. 101-103 т. 6).

07.10.2020 від позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи ( а. с. 104-105 т. 6).

07.10.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про виклик свідка (а. с. 105-106 т. 6).

07.10.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а. с. 107-120 т. 6).

07.10.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання позивача та третьої особи 1 про відкладення підготовчого засідання, яке відкладено на 26.10.2020 (а. с. 122-124 т.6).

07.10.2020 від третьої особи 1 надійшло пояснення щодо предмету спору (а. с. 129-141 т. 6).

07.10.2020 ухвалою суду задоволено клопотання позивача та третьої особи 1 про продовження процесуальних строків для подання заяв по суті (а. с. 142-143 т. 6).

26.10.2020 судове засідання не відбулося у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючого у справі (а. с. 150 т. 6).

27.10.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про залишення позову без розгляду (а. с. 151-159 т. 6).

28.10.2020 від позивача надійшла відповідь на відзив ( а. с. 160-185 т. 6).

09.11.2020 ухвалою суду призначено наступне підготовче засідання на 23.11.2020.

10.11.2020 від відповідача надійшло клопотання про об`єднання справ (а. с. 191-198 т. 6).

23.11.2020 від позивача надійшло заперечення проти клопотання про об`єднання справ (а. с. 5-6 т. 7).

23.11.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про залучення третьої особи ( а. с. 7-20 т. 7).

23.11.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи пояснень та доказів (а. с. 11-130 т. 7).

23.11.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про об`єднання справ в одне провадження (а. с. 131-156 т. 7).

23.11.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відмовлено в задоволенні клопотання третьої особи 1 про застосування до позивача заходів щодо зловживання процесуальними правами та обов`язками (а. с. 159 т. 7).

23.11.2020 ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотань третьої особи 1 та відповідача про об`єднання справ № 460/6070/20 та № 460/6239/20 в одне провадження (а. с. 164-166 т. 7).

23.11.2020 ухвалою суду задоволено клопотання третьої особи 1 про об`єднання справ № 460/6239/20 та № 460/6216 в одне провадження, та присвоєно об`єднаній справі № 460/6239/20 ( а. с. 167-16169 т. 7).

23.11.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відкладено підготовче засідання до 30.11.2020 (а. с. 161 т. 7).

27.11.2020 ухвалою суду передано адміністративну справу № 460/6216/20 до Рівненського окружного адміністративного суду у складі судді Комшелюк Т.О. для об`єднання та спільного розгляду з адміністративною справою № 460/6239/20 (а. с. 244-245 т. 11).

Справа № 460/6216/20 передана у 4-х томах і матеріали справи знаходяться в: т. 8 (а. с. 1-238), т. 9 (а. с. 1-250), т. 10 (а. с. 1-249), т. 11 (а. с. 1-241).

30.11.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відмовлено в задоволенні клопотання третьої особи 1 про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду. (а. с. 13 т. 12).

30.11.2020 ухвалою суду позов Громадської організації «Екоклуб» в адміністративній справі № 460/6239/20 залишено без розгляду (а. с. 19-26 т. 12).

30.11.2020 ухвалою суду залучено третю особу без самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю «АБМК» (а. с. 27-29 т. 12).

30.11.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати підготовче засідання відкладено до 14.12.2020.

09.12.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції (а. с. 40-52 т. 12).

10.12.2020 ухвалою суду задоволено клопотання третьої особи 1 про участь в режимі відео конференції (а. с. 54-55 т. 12).

14.12.2020 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання третьої особи 1 про відкладення підготовчого засідання, підготовче засідання відкладено на 18.01.2021 (а. с. 66 т. 12).

14.12.2020, після проведення підготовчого засідання, від третьої особи 2 через засоби електронного зв`язку надійшли пояснення щодо предмету спору та клопотання про розгляд справи № 460/6239/20 за відсутності її представника (а. с. 69-90 т. 12).

15.12.2020 від третьої особи 1 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції (а. с. 92-110 т. 12).

15.12.2020 від третьої особи 2 засобами поштового зв`язку надійшли пояснення щодо предмету спору (а. с. 111-145 т. 12).

17.12.2020 від третьої особи 2 надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності її представника. (а. с. 146-148 т. 12).

16.12.2020 ухвалою суду задоволено клопотання третьої особи 1 про участь в режимі відео конференції (а. с. 149-150 т. 12).

29.12.2021 від відповідача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи (а. с. 170-176 т. 12).

18.01.2021 в судовому засіданні представник третьої особи 1 відкликав клопотання про виклик свідків (а. с. 182 т. 12).

18.01.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання третьої особи 1 про відкликання клопотання про виклик свідків, клопотання залишено без розгляду. (а. с. 182 т. 12).

18.01.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання третьої особи 1 про зміну найменування третьої особи на стороні відповідача з ТзОВ «Технопривід ІнвестГруп» на ТзОВ «Кроноспан Рівне» (а. с. 183 т. 12).

18.01.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 01.02.2021.

01.02.2021 від третьої особи 1 та відповідача надійшли клопотання про відкладення розгляду справи (а. с. 192-195 т. 12).

01.02.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання третьої особи 1 та відповідача, розгляд справи відкладений на 10.02.2021.

08.02.2021 від третьої особи 1 надійшли додаткові пояснення та докази (а. с. 209-245 т. 12).

10.02.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання третьої особи 2 про розгляд справи за відсутності її представника (а. с. 12 т. 13).

10.02.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати частково задоволено клопотання третьої особи 1 про долучення додаткових письмових пояснень та доказів (а. с. 13 т. 13).

10.02.2021 в судовому засіданні ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати задоволено клопотання позивача про оголошення перерви у справі у зв`язку із закінченням робочого часу, у справі оголошено перерву до 16.02.2021 (а. с. 16 т. 13).

11.02.2021 від третьої особи 1 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції (а. с. 21-24 т. 13).

11.02.2021 ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотання третьої особи 1 (а. с. 25-26 т. 13).

12.02.2021 від третьої особи 1 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду (а. с. 27-28 т. 13).

12.02.2021 ухвалою суду задоволено клопотання третьої особи 1 (а. с. 29-31 т. 13).

16.02.2021 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відмовлено в задоволенні клопотання позивача про оголошення перерви у судовому засіданні (а. с. 56 т. 13).

16.02.2021 судом оголошено вступну та резолютивну частину рішення (а. с. 57-58 т. 13).

Заслухавши учасників справи, дослідивши подані докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступне.

Матеріалами справи стверджується, що повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля оприлюднено на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля 19 серпня 2019 року за реєстраційним номером 7 та на офіційному веб-сайті Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, опубліковано в двох друкованих засобах масової інформації (газетах) «Вісті Рівненщини» № 31 (2131) від 16 серпня 2019 року та «Слово і час» № 32 (9527) від 16 серпня 2019 року, а також розміщено на офіційному веб-сайті департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації (а. с. 239-240 т. 2).

Громадське обговорення повідомлення про плановану діяльність щодо обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля тривало 20 робочих днів: з 19 серпня по 16 вересня 2019 року.

З дня офіційного оприлюднення повідомлення про планову діяльність Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП», протягом 20 робочих днів зауваження і пропозиції від громадськості до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, до департаменту екології та природних ресурсів Рівненської області не надходили.

Товариством з обмеженою відповідальністю «АБМК» розроблений Звіт з оцінки впливу на довкілля ТОВ «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП» «Реконструкція промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості за адресою: Рівненська область, Рівненський район с. Городок вул. Барона Штейнгеля,4а» (реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності № 7, далі Звіт з ОВД) (а. с. 57-240 т. 4).

Звіт з ОВД та оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД оприлюднено на веб-сайті Єдиного реєстру з ОВД 06 грудня 2019 року. Тривалість громадського обговорення Звіту з ОВД становило 25 робочих днів з 06 грудня 2019 року по 15 січня 2020 року.

Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД опубліковано в друкованих засобах масової інформації (газетах) «Вісті Рівненщини» № 47 (2147) від 06 грудня 2019 року та «Слово і час» № 48 (9543) від 05 грудня 2019 року; у газетах «Вісті Рівненщини» № 49 (2149) від 20 грудня 2019 року та «Слово і час» № 50 (9545) від 19 грудня 2019 року (а. с. 114 на звороті, 115, 241-244 т. 2).

Звіт з ОВД, наданий на розгляд громадськості, розміщувався: в приміщенні департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації; у приміщенні Городоцької сільської ради у приміщенні суб`єкта господарювання замовника планованої діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «ТНХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП» (а. с. 112-113 т. 2).

За період громадського обговорення Звіту з ОВД, проведено 2 громадських слухання, що відбулися 20 грудня та 23 грудня 2019 року в с. Городок Рівненського району в приміщенні будинку культури по вул. Першотравнева, 2.

Відповідно до протоколів, на громадських слуханнях 20 грудня 2019 року були присутні 139 представників громадськості (а. с. 187-209 т. 2), 23 грудня 2019 року були присутні 59 представників громадськості (а. с. 229-238 т. 2).

Протягом всього терміну громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, до Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації надійшло 147 зауважень та пропозицій, з яких 65 враховано, 23 частково враховано, 59 обґрунтовано відхилено ( а. с. 11-49 т. 3, 17-186 т. 5).

19 лютого 2020 року за № 31-7/1, Департаментом екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації наданий висновок з оцінки впливу на довкілля щодо планової діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП», яке в подальшому перейменовано у Товариство з обмеженою відповідальністю «КРОНОСПАН РІВНЕ», з реконструкції промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості в с. Городок Рівненського району, Рівненської області, по вулиці Б. Штейнгеля, 4а та який офіційно опублікований в Єдиному реєстрі з ОВД 20 лютого 2020 року.

Висновок з оцінки впливу на довкілля від 19.02.2020 за № 31-7/1 складається з наступних розділів: Основні характеристики та місце провадження планової діяльності; Врахування звіту з оцінки впливу на довкілля: Вплив на атмосферне повітря, Вплив на водне середовище; Вплив на ґрунти та геологічне середовище, Вплив на рослинний і тваринний світ, об`єкти та території природно-заповідного фонду, Вплив на соціальне середовище, Вплив шуму та вібрації на довкілля, Поводження з відходами; Визначення допустимості провадження планової діяльності; Екологічні умови провадження планованої діяльності, який складається із 7 пунктів цього розділу.

Згідно Примітки висновку з оцінки впливу на довкілля слідує, що якщо під час провадження господарської діяльності, буде виявлено значний негативний вплив цієї діяльності на життя та здоров`я населення чи довкілля, та якщо такий вплив не був оцінений під час здійснення оцінки впливу на довкілля та/або істотно змінює результати оцінки впливу цієї діяльності на довкілля, рішення про провадження такої планованої діяльності за рішенням суду підлягає скасуванню, а діяльність припиненню.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови, передбачені у цьому висновку, є обов`язковими.

Висновок з оцінки впливу на довкілля втрачає силу через п`ять років у разі, якщо не було прийнято рішення про провадження планованої діяльності (а. с. 20-240 т. 4, 17-236 т. 5, 1-10 т. 6).

Не погоджуючись із таким рішення відповідача, позивач звернувся із позовом до суду, в якому наводить 9 підстав для визнання такого висновку протиправним та його скасування, а саме: 1. Висновок є протиправним, оскільки визнано допустимою діяльність, яка є небезпечною для здоров`я людей. 2. Висновком визнано допустимою діяльність без достатніх даних про дотримання законодавства щодо порядку визначення величин фонових концентрації забруднювальних речовин та дозволено розміщення об`єкта, що є джерелом забруднення атмосфери, на території з рівнем забруднення, який перевищує гігієнічні нормативи. 3. Звіт про оцінку впливу не містив повних розрахунків приземних концентрацій для всіх речовин та груп сумації, а тому висновок про допустимість планованої діяльності є передчасним, таким, що ухвалений без повного аналізу безпечності планованої діяльності. 4. Висновок видано не уповноваженим органом, процедуру громадського обговорення не проведено у встановленому порядку. 5. Звіт про оцінку впливу не містить передбаченої законом інформації, що унеможливлює перевірку правильності розрахунків впливу планованої діяльності на довкілля, а відтак висновок про допустимість планованої діяльності є необґрунтованим та протиправним. 6. Висновок є протиправним, оскільки звіт не містив інформації про технічні та територіальні альтернативи планованої діяльності, як того вимагає чинне законодавство. 7. Висновок є протиправним, оскільки порушено процедуру здійснення оцінки впливу в частині порядку проведення громадських слухань. 8. Звіт про оцінку впливу на довкілля не містив інформації передбаченої законом, а її оприлюднення без можливості громадського обговорення є незаконним. 9. Висновок про допустимість планованої діяльності є незаконним та передчасним, оскільки звіт про оцінку впливу на довкілля містить неповну та неправдиву інформацію про вплив на довкілля виконання підготовчих і будівельних робіт.

Вирішуючи даний спір та надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд враховує таке.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначені Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23 травня 20017 року № 2059-VІІІ (далі - Закон № 2059, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За визначеннями, наведеними у п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 1 Закону № 2059, вплив на довкілля - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів. Планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України. Уповноважений територіальний орган - обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів. Уповноважений центральний орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

За змістом ст. 2 Закону № 2059, оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає: 1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності (ч. 1 ст. 3 Закону № 2059).

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 3 Закону № 2059, друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає підприємства текстильної, шкіряної, деревообробної і паперової промисловості продуктивністю понад 1 тонну на добу з оброблення деревини (хімічне перероблення деревини, виробництво деревоволокнистих плит, деревообробне виробництво з використанням синтетичних смол, консервування деревини просоченням).

Стаття 4 Закону № 2059 визначає порядок своєчасного, адекватного та ефективного інформування громадськості про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття).

У відповідності до ч. 1 ст. 6 Закону № 2059, суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

За змістом ст. 7 Закону № 2059, громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності (частина 1).

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті (частина 2).

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля (частина 3).

Порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля встановлює Кабінет Міністрів України (частина 9).

Отже, планована третьою особою ТзОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» діяльність з реконструкції промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості підлягає оцінці впливу на довкілля.

В той же час, Звіт з оцінки впливу на довкілля готує суб`єкт господарювання та обов`язковою умовою процедури такої оцінки є проведення громадського обговорення.

Відповідно до статті 9 Закону № 2059 уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля (частина 1).

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності (частина 2).

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення (частина 3).

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення (частина 4).

У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган: 1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; 2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності; 3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; 6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу; 7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів - покладає обов`язок із здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля - покладає обов`язок із здійснення відповідних дій; здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом; здійснення після проектного моніторингу - визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення (частина 5).

Висновок з оцінки впливу на довкілля надається суб`єкту господарювання безоплатно протягом 25 робочих днів з дня завершення громадського обговорення, а в разі здійснення процедури оцінки транскордонного впливу - з дня завершення цієї процедури та затвердження рішення про врахування результатів оцінки транскордонного впливу на довкілля. До висновку з оцінки впливу на довкілля додається звіт про громадське обговорення (частина 6).

Уповноважений територіальний орган оприлюднює висновок з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня його прийняття у спосіб та в порядку, визначені статтею 4 цього Закону, та протягом цього ж строку вносить його до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля (частина 7).

Порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та порядок фінансування оцінки впливу на довкілля затверджуються Кабінетом Міністрів України (частина 10).

За правилами статті 12 Закону № 2059 висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку.

Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

Із наведеної норми права слідує, що підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля є: а) порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля; б) безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості; в) інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

Отже, під час розгляду справи про оскарження висновку з оцінки впливу на довкілля, саме наведені критерії підлягають перевірці та оцінці.

Водночас, суд зауважує, що до інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, виходячи із приписів ч. 2 ст. 2 Закону № 2059, належить законодавство про охорону навколишнього природного середовища.

Щодо тверджень позивача з приводу видачі висновку не уповноваженим органом та не проведення процедури громадського обговорення у встановленому порядку (п. 4 підстав позову).

Як стверджує позивач, оскільки ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» буде закуповувати сировину у Житомирській, Рівненській, Київській, Чернігівській, Львівській, Сумській, Черкаській, Чернівецькій, Хмельницькій, Вінницькій, Полтавській та Харківській областях, то вплив планованої діяльності виходить далеко за межі Рівненської області, а сама вона матиме вплив на довкілля в межах країни. І громадське обговорення в усіх наведених вище областях не проводилося. Тому, на думку позивача, висновок від 19 лютого 2020 року видано не уповноваженим органом, а процедуру громадського обговорення не проведено у встановленому чинним законодавством порядку.

Наведені доводи позивача суд уважає неприйнятними з огляду на наступне.

За визначеннями, наведеними у п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 1 Закону № 2059, вплив на довкілля - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів.

Планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Уповноважений територіальний орган - обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів.

Уповноважений центральний орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

За змістом ч. 3 ст. 5 Закону № 2059, уповноважений територіальний орган протягом трьох робочих днів з дня отримання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, надсилає таке повідомлення до уповноваженого центрального органу та одночасно повідомляє про це суб`єкта господарювання, якщо планована діяльність:

1) визначена у частині другій статті 3 цього Закону або може мати значний транскордонний вплив;

2) може мати вплив на довкілля двох і більше областей (Автономної Республіки Крим) або замовником якої є обласна, Київська або Севастопольська міські державні адміністрації;

3) стосується зони відчуження або зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, та/або рішення щодо затвердження (схвалення) якої приймається Кабінетом Міністрів України;

4) фінансуватиметься із залученням іноземних кредитів під державні гарантії.

Так, ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ», розташоване за адресою: Рівненська область, Рівненський район, село Городок, вулиця Барона Штейнгеля, 4а на земельних ділянках загальною площею 63,6619га, цільове призначення яких: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

Плановану діяльність передбачено здійснювати в межах існуючого промислового вузла села Городок та в межах земельної ділянки колишнього підприємства «РІВНЕНСЬКИЙ ЗАВОД ТРАКТОРНИХ АГРЕГАТІВ».

Земельна ділянка планованої діяльності межує: на північному заході вул. Барона Штейнгеля; на північному сході залізнична станція Обарів; на південному сході землі для ведення особистого селянського господарства; на південному заході землі промислового призначення.

Із матеріалів Звіту з оцінки впливу на довкілля вбачається, що ціллю планованої діяльності ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» є реконструкція промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості та включає, зокрема, виробництво деревостружкових плит (плита ДСП), виробництво орієнтовно-стружкової плити (плита OSB). Основною сировиною для виготовлення деревостружкових плит є: технологічна сировина; технологічна тріска, дрова технологічні хвойні (ялина, сосна), дрова технологічні листяні (осика, береза).

Сировина буде закуповуватись у Житомирській, Рівненській, Київській, Чернігівській, Львівській, Сумській, Черкаській, Чернівецькій, Хмельницькій, Вінницькій, Полтавській та Харківській областях.

Таким чином, планована діяльність Товариства - це реконструкція під підприємство деревообробної промисловості, а не діяльність, яка полягає у вирубці лісів та продажі деревини, тобто Товариство здійснює вторинну/похідну діяльність.

Відповідно до ст. 3 Закону № 2059, на законодавчому рівні передбачено дві категорії видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, кожна категорія якого деталізована. Проте, в жодному пункті не зазначено, що закупівля сировини, а не вирубка деревини Товариством, вважається такою, яка має значний вплив на довкілля.

Окрім того, в звіті з ОВД (с. 165-169) та «Додатковому матеріалі до Звіту з ОВД», що наявний в загальному доступі в Єдиному реєстрі з ОВД, передбачено, що вплив від планової діяльності проведено на межі нормативної санітарно-захисної зони (300 м по всім румбам); межі житлової забудови; найближчих населених пунктах (с. Обарів, с. Ставки, с. Карпилівка, с. Понебель, с. Великий Олексин), а також було взято точку для розрахунку зі сторони розташування м. Рівне на відстані близько 1,4км, додаткові точки на с. Городок: - зі сторони розташування Городоцького Свято-Миколаївського монастиря та Городоцького парку (відстань від території підприємства близько 680м).

За наведеного, планована діяльність ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» поширюється лише на межі Рівненської області.

Отже, в контексті вищезазначених норм, суд уважає, що закупівля Товариством сировини у інших областях не є його плановою діяльністю та жодним чином не впливає на довкілля Житомирської, Рівненської, Київської, Чернігівської, Львівської, Сумської, Черкаської, Чернівецької, Хмельницької, Вінницької, Полтавської та Харківської областей.

Відповідно до ч. 8 Порядку проведення громадських слухань, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 13.12.2017 № 989, (далі Порядок № 989), якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Оскільки місце провадження планованої діяльності ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» - територія Городоцької сільської ради, с. Городок, то відсутні законодавчі вимоги до проведення громадських обговорень в тих областях.

Як встановлено судом, відповідачем було проведено громадські обговорення 20 та 23 грудня 2019 року за місцем провадження планованої діяльності Товариства, а саме у с. Городок, Рівненського району у приміщенні Будинку культури тобто у передбачений законом спосіб.

Позаяк Товариство здійснює діяльність, яка має вплив на одну область, то, відповідно до вимог статей 5, 9 Закону № 2059, уповноваженим територіальним органом на видачу висновку з оцінки впливу на довкілля, є Департамент екології та природних ресурсів Рівненської ОДА.

З врахування викладеного, доводи позивача є безпідставні та необґрунтовані.

Щодо посилань позивача на те, що: висновок є протиправним, оскільки визнано допустимою діяльність, яка є небезпечною для здоров`я людей ( п. 1 підстав позову); висновком визнано допустимою діяльність без достатніх даних про дотримання законодавства щодо порядку визначення величин фонових концентрації забруднювальних речовин та дозволено розміщення об`єкта, що є джерелом забруднення атмосфери, на території з рівнем забруднення, який перевищує гігієнічні нормативи (п. 2 підстав позову); звіт про оцінку впливу не містив повних розрахунків приземних концентрацій для всіх речовин та груп сумації, а тому висновок про допустимість планованої діяльності є передчасним, таким, що ухвалений без повного аналізу безпечності планованої діяльності (п. 3 підстав позову); звіт про оцінку впливу не містить передбаченої законом інформації, що унеможливлює перевірку правильності розрахунків впливу планованої діяльності на довкілля, а відтак висновок про допустимість планованої діяльності є необґрунтованим та протиправним (п. 5 підстав позову); висновок є протиправним, оскільки звіт не містив інформації про технічні та територіальні альтернативи планованої діяльності, як того вимагає чинне законодавство ( п. 6 підстав позову); звіт про оцінку впливу на довкілля не містив інформації передбаченої законом, а її оприлюднення без можливості громадського обговорення є незаконним (п. 8 підстав позову); висновок про допустимість планованої діяльності є незаконним та передчасним, оскільки звіт про оцінку впливу на довкілля містить неповну та неправдиву інформацію про вплив на довкілля виконання підготовчих і будівельних робіт (п. 9 підстав позову).

Як наведено вище по тексту та встановленого судом, саме до компетенції відповідача - Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської ОДА, як уповноваженого територіального органу, належить надання мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Отже, визначення допустимості чи недопустимості провадження планованої діяльності належить виключно до дискреційних повноважень відповідача, а не суду. Суд лише перевіряє наявність чи відсутність передбачених ч. 2 ст. 12 Закону № 2059 підстав для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля.

Судом встановлено, що Висновок з оцінки впливу на довкілля від 19.02.2020 за № 31-7/1 складається з наступних розділів: Основні характеристики та місце провадження планової діяльності.

Відповідачем також враховано Звіт з оцінки впливу на довкілля із зазначенням наступних розділів:

Вплив на атмосферне повітря;

Вплив на водне середовище;

Вплив на ґрунти та геологічне середовище;

Вплив на рослинний і тваринний світ, об`єкти та території природно-заповідного фонду;

Вплив на соціальне середовище;

Вплив шуму та вібрації на довкілля;

Поводження з відходами.

Визначення допустимості провадження планової діяльності;

Екологічні умови провадження планованої діяльності (7 пунктів останнього розділу).

Згідно Примітки висновку з оцінки впливу на довкілля слідує, що якщо під час провадження господарської діяльності, буде виявлено значний негативний вплив цієї діяльності на життя та здоров`я населення чи довкілля, та якщо такий вплив не був оцінений під час здійснення оцінки впливу на довкілля та/або істотно змінює результати оцінки впливу цієї діяльності на довкілля, рішення про провадження такої планованої діяльності за рішенням суду підлягає скасуванню, а діяльність припиненню.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови, передбачені у цьому висновку, є обов`язковими.

Висновок з оцінки впливу на довкілля втрачає силу через п`ять років у разі, якщо не було прийнято рішення про провадження планованої діяльності (а. с. 20-240 т. 4, 17-236 т. 5, 1-10 т. 6).

В судовому засіданні також досліджений Звіт з оцінки впливу на довкілля та всю технічну документацію, долучену до матеріалів справи та з`ясовано, що вказаний Звіт з ОВД розроблений ТзОВ «АБМК» на замовлення ТзОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ».

Матеріалами справи також стверджується, що наведений Звіт з ОВД був предметом оцінки різних наукових установ.

Так, вказаний Звіт з ОВД був направлений третьою особою ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» до Державної установи «Інститут громадського здоров`я ім. О. М. Марзєєва НАМН України», який наділений функціями головної наукової установи Державної санітарно-епідеміологічної служби України з питань гігієни відповідно до наказу МОЗ України № 70 від 09.02.2004, та отримано Науковий Звіт з санітарно-епідеміологічної оцінки № 2.41/438 від 20.02.2020 щодо умов розташування та подальшої експлуатації запроектованого підприємства деревообробної промисловості, розташованого по вул. Барона Штейнгеля, 4а у с. Городок, Рівненського району, Рівненської області.

Відповідно до висновку Наукового Звіту: «зважаючи на вищевикладене, рекомендувати відповідним територіальним органам виконавчої влади дозволити спорудження та подальше функціонування підприємства деревообробної промисловості ТОВ «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП», розташованого по вул. Барона Штейнгеля, 4а в с. Городок Рівненської області як таке, що не порушує вимог санітарного законодавства та надати всі передбачені законодавством дозвільні документи. Санітарно-захисна зона від усіх джерел викидів ІІІ класу санітарної класифікації витримується повністю по відношенню до існуючої житлової забудови і корегування не потребує» (а. с. 77-84 т. 12).

Отже, спеціалізованою державною науковою установою, уповноваженою Міністерством охорони здоров`я, надано оцінку планованій діяльності третьої особи ТОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» і відповідність такої наказу МОЗ від 13.04.2001 № 184 «Оцінка ризику для здоров`я населення від забруднення атмосферного повітря».

Крім того, в матеріалах справи наявні:

Звіт про аналіз матеріалів з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності третьої особи, здійснений Національним лісотехнічним університетом України Міністерство освіти і науки України, затвердженого 17.11.2020, висновком якого є: «розробниками Звіту виконано величезний обсяг досліджень з оцінки впливу планованої діяльності на довкілля об`єкта планованої діяльності за умов сучасного стану науково-методичного забезпечення ОВД в Україні; Звіт відповідає вимогам ст. 6 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» та вимогам, що ставляться до такого виду досліджень; для виконання екологічної оцінки у роботі використано апробовані в Україні і у світі, рекомендовані Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України, методи досліджень; результати, отримані у ході здійснення оцінки впливу планованої діяльності на довкілля, є достовірними» (а. с. 34-44 т.7).

Звіт ТОВ «НП «Експертний Центр» від 05.11.2020 № 05-11/20-109 за результатами Аналізу матеріалів реєстраційної справи з оцінки впливу на довкілля 7 планованої діяльності «Реконструкція промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості для суб`єкта оцінки впливу на довкілля ТОВ «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП», висновком якого зазначено:

1. Відповідно до наданих матеріалів, Звіт з ОВД планованої діяльності з «Реконструкції промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості за адресою: Рівненська область, Рівненський район, с. Городок, вул. Барона Штейнгеля, 4а, що планується до реалізації ТОВ «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП», містить вірно встановлені, правильно відображені показники впливу на довкілля планової діяльності. Показники впливу є допустимими, у Висновку з ОВД на належному рівні встановлені екологічні умови.

2. Враховуючи дані, наведені у Звіті з ОВД, діяльність ТОВ «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП» є допустимою.

3. Відповідно до наданих матеріалів, дані, відображені у Звіті з оцінки впливу на довкілля, дають можливість у повній мірі дослідити (оцінити) вплив на довкілля при реалізації планової діяльності та визначити допустимість провадження такої планованої діяльності.

4. Відповідно до наданих матеріалів, строки та порядок здійснення оцінки впливу на довкілля, а також Звіт з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності з «Реконструкції промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості за адресою: Рівненська область, Рівненський район, с. Городок, вул. Барона Штейнгеля, 4а у повному обсязі відповідають вимогам Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», Порядку передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля та Порядку ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 № 1026, Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою від 13.12.2017 № 989 (а. с. 45-60 т. 7).

Звіт Екологічного аудитора Тараненко Людмили Василівни (Свідоцтво ЕА № 048 від 22.02.2006) про проведену оцінку Звіту з ОВД на предмет відповідності вимогам екологічного законодавства, висновком якого є, зокрема, «5. Встановлена відповідність застосованих в Звіті методик та методів дослідження і здійснених на їх основі розрахунків. 6 За результатами розгляду наданої документації встановлена відповідність планованої діяльності вимогам екологічних нормативів та правильно визначена, як допустима» (а. с. 61-76 т. 7).

Висновок експерта Київського науково-дослідного Інституту судових експертиз (КНДІСЕ) за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи в адміністративній справі № 460/6239/20 від 20.11.2020 № 31136/20-48, яким встановлено наступне:

1. Показники впливу на довкілля планової діяльності Товариства у Звіті з ОВД та, відповідно, у Висновку з ОВД встановлені вірно.

2. Провадження Товариством планової діяльності є допустимим, враховуючи дані, наведені у Звіті з ОВД, Звіті про громадське обговорення, визначені екологічні умови такої діяльності у Висновку з ОВД.

3. Санітарно-захисні зони запроектованого об`єкт визначені вірно, в т.ч. щодо ведення с/г діяльності поруч із плановим виробництвом, залізничних колій, зон житлової забудови, заказника «Вишнева гора».

4. У Звіті з ОВД достатньо інформації щодо збору та утилізації відходів, утворюваних під час підготовчих та будівельних робіт, для оцінки допустимості планової діяльності. Передбачені у Звіті з ОВД та Висновку з ОВД умови щодо збору та утилізації відходів є допустимими.

5. У Звіті з ОВД достатньо інформації щодо водозабору, використання свердловин, очищення вод, забезпечення резервуарів протипожежного водозабезпечення, системи відведення господарсько-побутових стоків. Передбачені у Звіті з ОВД та Висновку з ОВД умови щодо водозабору, використання свердловин, очищення вод, забезпечення резервуарів протипожежного водозабезпечення, системи відведення господарсько-побутових є допустимими.

6. У Звіті з ОВД достатньо інформації щодо кумулятивного впливу для можливості оцінки допустимості планової діяльності. У Висновку з ОВД такі дані враховані достатньо. Передбачений Звітом з ОВД кумулятивний вплив з врахуванням впливу джерел викидів планової діяльності є допустимим.

7. У Звіті з ОВД аналізу альтернатив планової діяльності, для оцінки допустимості планової діяльності достатньо. У Висновку з ОВД такі дані враховані достатньо.

8. При вирішенні питання щодо пошуку територіальних альтернатив враховані особливості території (зонінг, цільове призначення земельних ділянок підприємства, на яких планується здійснювати діяльність, історію використання даної території), тому, в такій ситуації, пошук іншої територіальної альтернативи не є обов`язковим.

9. На етапі проведення аналізу ґрунту місця провадження планової діяльності, що є територією існуючої промислової зони, можна стверджувати про «допустимість планової діяльності». У Звіті з ОВД достатньо прийнятих рішень стосовно ґрунтів.

10. У Звіті з ОВД достатньо інформації щодо поточного стану фауни, флори і біорізноманіття території планової діяльності для оцінки планової діяльності, в тому числі щодо заказника «Вишнева гора». У Висновку з ОВД такі дані враховані достатньо, показники впливу є допустимими.

11. При проведенні аналізу допустимості планованої діяльності у Звіті з ОВД враховано рельєф місцевості. У Висновку з ОВД такі дані враховані достатньо.

12. У Звіті з ОВД достатньо матеріалів для аналізу впливу та техногенне середовище для можливості оцінки допустимості планованої діяльності. Такі дані у Висновку з ОВД враховані достатньо.

13. У Звіті з ОВД вплив планової діяльності на атмосферне повітря достатньо враховано, зазначені показники впливу є розрахунковими та допустимими па етапі проектування та будівництва за умов визначених у дослідницькій частині даного висновку інженерно-екологічної експертизи. Такі дані достатньо враховані у Висновку з ОВД.

14. У Звіті з ОВД вплив планової діяльності на населення, в тому числі жителів прилеглих територій, із врахуванням наявних в районі закладів освіти, житлових будинків, а також працівників достатньо враховано, зазначені показники впливу є допустимими. У Висновку з ОВД такі дані достатньо враховані.

15. На законодавчому рівні необхідна кваліфікація для виконання Звітів з ОВД не регламентована.

16. Формальдегід належить до 2 класу небезпеки. У Звіті з ОВД з урахуванням планових показників утворення формальдегіду вірно визначено його клас небезпеки.

17. Зазначені у Звіті з ОВД об`єми та технологія використання у технологічному процесі карбамідо-формальдегідних та меламіно-карбамідо-формальдегідних смол, а також вплив таких на здоров`я людей (працівників заводу, і на мешканців та гостей міста є допустимими відповідно до розрахунків, наведених у Звіті з ОВД та за умов, наведених у дослідницькій частині даного висновку інженерно-екологічних досліджень. Передбачені у Висновку з ОВД екологічні умови достатні для забезпечення дотримання допустимого рівня формальдегіду за умови їх дотримання.

18. Планові викиди формальдегіду відповідають затвердженим нормативам гранично допустимого викиду забруднюючих речовин відповідно до наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 309 від 27.06.2006 «Про затвердження нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел».

19. У Звіті з ОВД та Висновку з ОВД відображено на належному рівні екологічні умови та інші процедури щодо проведення після проектного моніторингу (а. с. 79-111 т. 7).

Таким чином матеріалами справи стверджується, що Звіт з ОВД третьої особи ТзОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» містить у собі всю необхідну інформацію, передбачену законом.

Дана інформація є достовірною, що підтверджується також постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.01.2021 у справі № 918/132/20 (а. с. 235-239 т. 12). А за приписами ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд в чергове наголошує, що до його компетенції належить лише дослідження факту дотримання відповідачем вимог законодавства щодо процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, включаючи громадські слухання, а також наявність чи відсутність інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

Суд зазначає, що предметом позову є висновок з оцінки впливу на довкілля, який видав суб`єкт владних повноважень Департамент екології та природних ресурсів Рівненської ОДА, а не Звіт з оцінки впливу на довкілля, який на замовлення суб`єкта господарювання готували кваліфіковані спеціалісти.

Однак позивач намагається переконати суд у тому, щоб останній здійснив переоцінку планованої діяльності третьої особи ТзОВ «КОРОНОСПАН РІВНЕ» та змісту Звіту з ОДВ, що не є повноваженням суду.

Разом з тим, суд звертає увагу, що позивачем не надано жодного належного доказу на спростування як доводів відповідача та третіх осіб, так і долучених ними доказами. До того ж в судовому засіданні позивач підтвердив, що він не є дипломованим спеціалістом в галузі екології.

З урахування викладеного, твердження позивача, викладені у пунктах 1, 2, 3, 5, 6, 8, 9 підстав позову, є також неприйнятними.

Посилання позивача на те, що висновок з ОВД є протиправним, оскільки порушено процедуру здійснення оцінки впливу в частині порядку проведення громадських слухань (п. 7 підстав позову), є безпідставними з огляду на наступне.

За змістом п. 8 Порядку № 989, під час громадського обговорення планованої діяльності може проводитися одне або більше громадських слухань. Кількість громадських слухань визначається суб`єктом господарювання з урахуванням масштабів очікуваного впливу, а також таких умов, зокрема: якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Пунктом 9 Порядку № 989 встановлено, що громадські слухання проводяться не раніше ніж через десять робочих днів з дня оприлюднення уповноваженим центральним органом або уповноваженим територіальним органом оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля.

Судом встановлено, що Звіт з ОВД та оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД оприлюднено на веб-сайті Єдиного реєстру з ОВД 06 грудня 2019 року. Тривалість громадського обговорення Звіту з ОВД становило 25 робочих днів з 06 грудня 2019 року по 15 січня 2020 року.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД опубліковано в друкованих засобах масової інформації (газетах) «Вісті Рівненщини» № 47 (2147) від 06 грудня 2019 року та «Слово і час» № 48 (9543) від 05 грудня 2019 року; у газетах «Вісті Рівненщини» № 49 (2149) від 20 грудня 2019 року та «Слово і час» № 50 (9545) від 19 грудня 2019 року (а. с. 114 на звороті, 115, 241-244 т. 2).

Звіт з ОВД, наданий на розгляд громадськості, розміщувався: в приміщенні департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації, у приміщенні Городоцької сільської ради, у приміщенні суб`єкта господарювання замовника планованої діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «ТНХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП» (а. с. 112-113 т. 2).

За період громадського обговорення Звіту з ОВД, проведено 2 громадських слухання, що відбулися 20 грудня та 23 грудня 2019 року в с. Городок Рівненського району в приміщенні будинку культури по вул. Першотравнева, 2.

Отже, громадські слухання відбулися 20.12.2019, тому 10 денний строк з 06.12.2019 по 20.12.2019 припадає на 19.12.2019. Тобто, строки, визначені п. 9 Порядку № 989 не порушені.

Відповідно до протоколів, на громадських слуханнях 20 грудня 2019 року були присутні 139 представників громадськості (а. с. 187-209 т. 2), 23 грудня 2019 року були присутні 59 представників громадськості (а. с. 229-238 т. 2).

Варто зауважити, що слухання, які відбулися 23.12.2019, не є повторними громадськими слуханнями в розумінні п. 10-11 Порядку № 989, оскільки повторні громадські слухання проводяться у разі визнання громадських слухань такими, що не відбулися у зв`язку з неявкою організатора громадських слухань чи суб`єкта господарювання, чого в ході розгляду справи встановлено не було.

Отже, слухання 23.12.2019, які не є повторними та не було обов`язку організовувати проводилися додатково і до таких не встановлено вимог щодо їх проведення.

Судом встановлено, що протягом всього терміну громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, до Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації надійшло 147 зауважень та пропозицій, з яких 65 враховано, 23 частково враховано, 59 обґрунтовано відхилено. Серед громадян, які подавали зауваження та пропозиції був і ОСОБА_1 позивач у справі (а. с. 11-49 т. 3, 17-186 т. 5). Тобто, позивач скористався своїм правом подати відповідні зауваження під час громадських слухань.

За наведеного, суд вбачає, що відповідач в повній мірі дотримався процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, передбаченої частиною 1 статті 2 Закону № 2059-VIII, а саме: суб`єкт господарювання підготував Звіт з ОВД; відповідач оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень, зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади; Звіт з оцінки впливу на довкілля та повідомлення про початок громадського обговорення Звіту в приміщенні Будинку культури с. Городок, Рівненського району, Рівненської області забезпечив громадські обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля; підготував та оприлюднив звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який є невід`ємною частиною спірного висновку та до якого додано таблицю врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення.

Крім того, позивач стверджує, що 15 січня 2020 року, в останній день проведення громадського обговорення звіту на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля було опубліковано іншу додаткову інформацію до звіту з оцінки впливу на довкілля, яка містила інформацію про заходи по запобіганню надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і мала обов`язково зазначатися у Звіті згідно абз. 5 п. 5 ч. 2 ст. 6 та п. 8 ч. 2 ст. 6 Закону «Про оцінку впливу на довкілля», однак в порушення ч. 1 та ч. 5 ст. 4 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», громадськості не було надано можливості ознайомитися з іншою документацією, необхідною для оцінки впливу на довкілля та надати до них свої зауваження та/чи пропозиції.

Такі твердження позивача є хибними, оскільки із дослідженого судом Звіту вбачається, що Розділ 5 Звіту з ОВД із назвою «Опис і оцінка можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу, характеру, інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу», передбачає наявність інформації щодо опису очікуваного негативного впливу на довкілля.

Суд зауважує, що подавши 15.01.2020 додаткову інформацію, третя особа ТзОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» скористалася лише правом, наданим їй п. 7 Порядку передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля та Порядку ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою КМУ від 13 грудня 2017 № 1026.

В цьому додатковому матеріалі, опублікованому 15 січня 2020 року, Товариством було: деталізовано вже зазначені в оприлюдненому 06 грудня 2019 року Звіті з ОВД, рішення по вибуховій та пожежній безпеці; надано розрахунок розсіювання забруднюючих речовин в атмосферному повітря для заказника «ВИШНЕВА ГОРА»; надано розрахунок розсіювання забруднюючих речовин в атмосферному повітрі для найближчих населених пунктів ( а. с. 187-236 т. 5).

Суд повторює, що подати таку інформацію - це право Товариства і жодних законодавчих обмежень для цього не встановлено.

Також позивач зазначає, що в порушення вказаних вимог чинного законодавства, суб`єктом господарювання розпочато виконання підготовчих робіт на об`єкті будівництва на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, зареєстрованого Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 09 липня 2019 року № РВ 23, ще до оприлюднення повідомлення про плановану діяльність.

З даного приводу суд зауважує, що у відповідності до ч. 1, ч. 3 статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, що діяла станом на 09.07.2019 дату повідомлення про початок виконання підготовчих робіт), після набуття права на земельну ділянку та відповідно до цільового призначення, замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічні положення містяться в Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Ні вказаний закон, ні Порядок, ні Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» не містять умовою реєстрації повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи їх безпосереднього виконання проходження процедури оцінки впливу на довкілля.

Так, згідно з п. 2 Порядку № 466, підготовчі роботи роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Третя особа 1 у своїх письмових поясненнях не заперечує, що підготовчі роботи тривали, а враховуючи, що такі роботи згідно з вищезгаданих положень чинного законодавства можуть виконуватись одночасно з будівельними, Звіт з ОВД та Висновок містять комплексу оцінку впливу на довкілля при їх виконанні одночасно з будівельними роботами, що приймається до виконання в свою чергу Товариством в ході реалізації проекту. При цьому, проходження процедури оцінки впливу на довкілля ніяк не впливає на реєстрацію повідомлення про початок підготовчих робіт, і жодним нормативно-правовим актом не передбачено необхідність проходження процедури ОВД до початку підготовчих робіт.

Суд повторює, що позивач, навівши підстави для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля, не надав суду жодного доказу на їх підтвердження, як і не надав доказів, які б дозволили зробити висновок про порушення процедури ОВД чи наявність інших підстав для скасування Висновку. Позивач посилається лише на недоліки Звіту з ОВД та порушення проведення громадських слухань, однак, такі не встановлені в ході розгляду справи. До того ж, такі нібито недоліки, не можна віднести до порушень саме процедури ОВД, як передумови скасування Висновку.

Щодо порушеного права позивача, суд зазначає наступне.

У позовній заяві позивач зазначає, що кожний громадянин має право: на безпечне для його життя та здоров`я навколишнє природне середовище; участь в обговоренні та внесення пропозицій до проектів нормативно-правових актів, матеріалів щодо розміщення, будівництва і реконструкції об`єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, внесення пропозицій до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, юридичних осіб, що беруть участь в прийнятті рішень з цих питань; участь у громадських обговореннях з питань впливу планованої діяльності на довкілля; оскарження у судовому порядку рішень, дій або бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб щодо порушення екологічних прав громадян у порядку, передбаченому законом.

З даного приводу варто нагадати, що відповідно до статті 12 Закону № 2059 висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку.

Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

Отже, з аналізу зазначених вище приписів статей 4, 7, 12 Закону № 2059, слід дійти висновку, що реалізація громадськістю своїх інтересів відбувається шляхом прийняття участі у громадських обговореннях, та у разі, якщо таке право порушено, шляхом звернення фізичної та/або юридичної особи до суду.

Так, при ухваленні рішення, судом встановлено дотримання процедури оцінки впливу на довкілля планованої діяльності третьої особи 1, зокрема і щодо процедури громадських обговорень, що підтверджується матеріалами справи.

Статтями 8, 55 Конституції України передбачено, що звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційне право на судовий захист належить до невідчужуваних та непорушних. Частина перша статті 55 Конституції України містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви про розгляд навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв чи скарг, які відповідають встановленим законом вимогам, є порушенням права на судовий захист, яке відповідно до статті 64 Конституції України не може бути обмежене.

Таким чином, положення частини першої статті 55 Конституції України закріплює одну з найважливіших гарантій здійснення як конституційних, так й інших прав та свобод людини і громадянина. Кожен, тобто громадянин України, іноземець, особа без громадянства, має гарантоване державою право оскаржити в суді загальної юрисдикції рішення, дії чи бездіяльність будь-якого органу державної влади, органу місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх рішення, дія чи бездіяльність порушують або ущемляють права і свободи громадянина України, іноземця, особи без громадянства чи перешкоджають їх здійсненню, а тому потребують правового захисту в суді

Як зазначалося, статтею 55 Конституції України передбачено, що кожній людині гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових осіб і службових осіб, а тому суд не має права відмовляти особі в прийнятті чи розгляді скарги з підстав, передбачених законом, який це право обмежує.

Здійснюючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законі інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до статті 17 Закону України від 23.02.2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

04.11.1950 року підписано Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод, яка набрала чинності для України 11.09.1997 року (далі також - Конвенція).

Європейською Комісією за демократію через право (Венеціанською Комісією) у Доповіді «Про верховенство права», що затверджена Венеціанською комісією на 86 пленарному засіданні (Венеція, 25-26.03.2011 року), зазначено, що однією зі складових верховенства права с правова визначеність, яка вимагає, щоб правові норми були чіткими й точними, спрямованими на те, щоб забезпечити постійну прогнозованість ситуацій правовідносин, що виникають (пункти 41, 46).

Також, у рішенні Конституційного Суду України в від 29.06.2010 року № 17-рп/2010 вказано, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) неодноразово висловлював свою позицію, у відповідності до якої принцип верховенства права вимагає дотримання вимог «якості» закону, яким передбачається втручання у права особи, основоположні свободи. Зокрема, на думку суду, вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; він також стосується якості відповідного законодавства і вимагає, щоб воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права, тлумачитися у спосіб, сумісний з верховенством права і найбільш сприятливий для особи (рішення у справах «Полторацький проти України» (Poltoratskiy v. Ukraine) від 29.04.2003, заява № 38812/97, §155, «Олександр Волков проти України» (Olcksandr Volkov v. Ukraine), від 09.01.2013 заява № 21722/11, §170, «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine) від 14.10.2010, заяви № 23759/03 та № 37943/06, §57).

При цьому, під терміном «закон» слід розуміти як норми, встановлені писаним правом, так і правила, що сформувалися у прецедентному праві. Закон має відповідати якісним вимогам, насамперед, вимогам «доступності» і «передбачуваності». «Закон» повинен бути належним чином доступним: громадянин повинен мати змогу отримати адекватну інформацію за обставин застосування правових норм у конкретному випадку. Крім того, норма не може розглядатися як «закон», якщо її не сформульовано з достатньою чіткістю, щоб громадянин міг регулювати свою поведінку. Громадянин повинен мати можливість - у разі необхідності за належної правової допомоги - передбачити, наскільки це розумно за конкретних обставин, наслідки, до яких може призвести певна дія (рішення у справі «Толстой-Милославський проти Сполученого Королівства» (Tolstoy Miloslavsky v. the United Kingdom), рішення від 23.06.1995, заява № 18139/91, §37).

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що суб`єкт, який звертається до суду за захистом, має обґрунтувати порушення своїх прав, і таке порушення має бути, по-перше, реальним, а по-друге, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Поряд з викладеними висновками щодо Конвенції, суд враховує, що у своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Наведена практична міжнародна правова позиція знаходить своє відображення у частині першій статті 5 КАС України, за якою кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист певним шляхом.

З огляду на наведене, з урахуванням того, що оскаржуваний висновок з ОВД є актом індивідуальної дії і стосується лише прав та обов`язків третьої особи 1, встановлює конкретні приписи, направлені до останньої та розрахований на одноразове застосування, є результатом правовідносин у сфері ОВД та містобудівної діяльності, який складено відповідно до положень національного законодавства України виключно між ТзОВ «КРОНОСПАН РІВНЕ» та Департаментом екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації, судом встановлено, що право позивача не порушено в розумінні КАС України, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Разом з тим, позивач скористався своїм правом на судовий захист та йому такий захист надано відповідно до способу захисту, обраного позивачем.

Відповідно до положень статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст. 90 КАС України).

Враховуючи вищевикладене в його сукупності суд прийшов до висновку, що позивач не довів правомірність своїх доводів та посилань, натомість відповідач підтвердив належними та допустимими доказами свої заперечення, тому позовна заява задоволенню не належить.

Підстави для вирішення судом питання про відшкодування позивачу судових витрат у відповідності до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "КРОНОСПАН РІВНЕ", Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМК" про визнання протиправним та скасування висновку Департаменту екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації з оцінки впливу на довкілля щодо планованої діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОПРИВІД ІНВЕСТ ГРУП» з реконструкції промислового комплексу будівель і споруд під підприємство деревообробної промисловості в с. Городок Рівненського району Рівненської області, від 19 лютого 2020 року № 31-7/1, офіційно опублікованого в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля 20 лютого 2020 року, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 );

2) відповідач - Департамент екології та природних ресурсів Рівненської обласної державної адміністрації (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Толстого, 20; );

3) третя особа відповідача 1 - Товариство з обмеженою відповідальністю "КРОНОСПАН РІВНЕ" (35331, Рівненська обл., Рівненський р-н, с. Городок, вул. Барона Штейнгеля, 4А; );

4) третя особа відповідача 2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМК" (79052, Львівська обл., м. Львів, вул. Чечета, 11; ).

Повний текст рішення складений 22 лютого 2021 року.

Суддя Т.О. Комшелюк