Справа № 947/5947/21
Суддя: Гниличенко М. В.
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/5947/21
Провадження № 2-а/947/80/21
УХВАЛА

про залишення позову без руху

24.02.2021 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до начальника групи ІПК (тип А) ВПС «Мілове» ім. Віктора Банних ст. лейтенанта Охрімової Ірини Сергіївни, Луганського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про скасування постанови № 144453 від 10.02.2021 року про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

22.02.2021 року ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м.Одеси з адміністративним позовом до начальника групи ІПК (тип А) ВПС «Мілове» ім. Віктора Банних ст. лейтенанта Охрімової Ірини Сергіївни, Луганського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якому просить скасувати постанову начальника групи ІПК (тип А) ВПС «Мілове» ім. Віктора Банних старшого лейтенанта ОСОБА_2 № 14443 від 10.02.2021 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 1 700 грн. 00 коп за ч. 1 ст. 204-2 КУпАП; звільнити від сплати судового збору та закрити провадження по адміністративному правопорушенню на підставі п.3 ч.1 ст. 284 КУпАП. .

Одночасно з позовною заявою позивач ОСОБА_1 надала суду клопотання про звільнення чи відстрочення її від сплати судового збору, вказуючи що сума судового збору перевищує її 5 відсотковий розмір доходів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2021 року вказану справу передано судді ОСОБА_3 .

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 25 КАС України передбачено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Так, в матеріалах справи міститься довідка Управління соціального захисту населення в Київському районі м. Одеси від 17.11.2016 року за № 1617 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, з якої вбачається, що позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , однак фактичне місце проживання/перебування/ ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до Київського району м. Одеси, у зв`язку з чим, дана цивільна справа підсудна Київському районному суду м. Одеси.

Адміністративний позов, його форма та зміст, повинен відповідати вимогам зазначеним у ст.160 КАС України, крім того, відповідно до ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, зазначеним у ст.161 КАС України, тому підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору суд вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1ст.132 КАС України).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст.132 КАС України).

Положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Позивачем на підтвердження свого скрутного майнового стану чи фінансової неможливості сплатити судовий збір, у визначеному законом розмірі, до суду не надано доказів, які б підтверджували ці обставини, що позбавляє суд можливості вирішити вказане питання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору.

Згідно до частини 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 4 ст. 228 КУпАП визначено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

З 11.11.2011 року набрав чинності Закон України № 3674-VI «Про судовий збір» .

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також, Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору.

Так, статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Таким чином, особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року № 543/775/17 відступила від правового висновку, який міститься в постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) та зазначила, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Тобто, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Тому, позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454,00 грн. (0,2 х 2270,00 грн.= 454,00 грн.) та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: ГУК в Од. обл../ Київський район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -37607526; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0015756 , код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи цивільного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог адміністративного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, згідно до чинного законодавства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 132,133, 160, 161,169 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника групи ІПК (тип А) ВПС «Мілове» ім. Віктора Банних ст. лейтенанта Охрімової Ірини Сергіївни, Луганського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про скасування постанови № 144453 від 10.02.2021 року про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гниличенко М. В.