Справа № 200/1649/21-а
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2021 р. Справа №200/1649/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Голуб В.А., розглянувши позовну заяву Селянського (фермерського) господарства ЮГ до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказу № 987 від 26.08.2020, акту від 07.09.2020 № 192/05/99/05/05/23130509, податкового повідомлення-рішення від 01.10.2020 № , а також протоколів про адміністративне порушення від 29.09.2020, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Селянське (фермерське) господарство ЮГ, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказу № 987 від 26.08.2020, акту від 07.09.2020 № 192/05/99/05/05/23130509, податкового повідомлення-рішення від 01.10.2020 № , а також протоколів про адміністративне порушення від 29.09.2020.

В першу чергу, з приводу позовних вимог Селянського (фермерського) господарства ЮГ до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування акту від 07.09.2020 № 192/05/99/05/05/23130509, а також протоколів про адміністративне порушення від 29.09.2020, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому за визначенням, закріпленим у пункті 2 частини першої статті 4 КАС України, публічно-правовий спір - це спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб саме у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішення чи вчиненням владно-управлінських дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

На переконання суду, акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-який прав і обов`язків для осіб, діяльність яких перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 липня 2020 року у справі № 826/4/16 та від 23 вересня 2020 року у справі № 640/2911/19.

Суд зауважує, що таке ж правове регулювання можна поширити й на спори з приводу оскарження протоколів про адміністративне правопорушення, які мають схожу до акта перевірки правову природу, не встановлюють відповідальності, а лише фіксують обставини вчинення правопорушення, використовуються як джерело доказової інформації при вирішенні питання про накладення відповідного стягнення, відтак позбавлені ознак рішення суб`єктів владних повноважень у розумінні процесуального закону.

Вказане також випливає з форми протоколу про правопорушення, у якому, окрім іншого, зазначаються: виявлені порушення, їх суть із зазначенням абзаців, пунктів, частин, статей, розділів, глав нормативно-правових актів, які порушено; абзац, пункт, частина, стаття Закону, якими передбачена відповідальність за встановлені правопорушення.

У свою чергу, штраф за адміністративне правопорушення накладається саме постановою.

Тобто протокол про адміністративне правопорушення є лише засобом фіксації обставин правопорушення і джерелом доказової інформації при розгляді справи про накладення штрафу за правопорушення, позбавлений ознак правового акта (акта індивідуальної дії чи нормативно-правового акта).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КАС суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

У той же час, згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постановах від 22 березня 2018 року у справі № П/9901/135/18, від 31 січня 2019 року у справі № 9901/56/19, від 27 червня 2019 року у справі № 9901/920/18, поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі в частині про визнання протиправними та скасування акту від 07.09.2020 № 192/05/99/05/05/23130509, а також протоколів про адміністративне порушення від 29.09.2020, з огляду на те, що спірні документи не є актами індивідуальної дії в розумінні КАС України.

Щодо інших позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно пункту 3 частини першої статті КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС.

Згідно частини третьої статті 161 КАС до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, зміст та характер заявлених вимог є немайновим, в частині оскарження наказу № 987 від 26.08.2020, а також майновим, в частині оскарження податкового повідомлення рішення від 01.10.2020 № .

Отже, Селянське (фермерське) господарство ЮГ мало сплатити судовий збір у розмірі 9 770, 00 грн (500 000, 00*1,5 % + 2 270, 00).

Тому за позовні вимоги позивач мав сплатити 9 770, 00 грн, при цьому позивач сплатив лише 7 500, 00 грн, а тому останньому потрібно доплатити 2 270, 00 грн.

Згідно зі статтею 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.2,4,160-161,169,171 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Селянського (фермерського) господарства ЮГ до Головного управління ДПС у Донецькій області в частині про визнання протиправними та скасування акту від 07.09.2020 № 192/05/99/05/05/23130509, а також протоколів про адміністративне порушення від 29.09.2020.

Позовну заяву Селянського (фермерського) господарства ЮГ до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказу № 987 від 26.08.2020, податкового повідомлення-рішення від 01.10.2020 № , - залишити без руху.

Надати Селянському (фермерському) господарству ЮГ десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 270, 00 грн.

У разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, вона повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Роз`яснити особі, яка звернулася з позовною заявою, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Голуб