Справа № 420/2132/21
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2132/21
УХВАЛА

22 лютого 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Марин П.П., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, стягнення недоплаченої грошової допомоги до 5 травня та інфляційні витрати та 3% річних

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради, в якому позивач просить:

визнати дії Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради щодо недоплати ОСОБА_1 щорічної разової грошової допомоги до 5 травня у період з 2016 року по 2020 роки - неправомірними;

стягнути з Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області код 37607526 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 недоплачену грошову допомогу до 5 травня у період з 2016 року по 2020 роки у сумі 39595 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот дев`яносто п`ять) грн. 00 коп.;

стягнути з Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області код 37607526 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 інфляційні втрати та 3% річних.

Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Також, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Виплата допомоги до 5 травня є періодичним платежем, який виплачується щорічно, а отже, особа, отримуючи їх, є обізнаною щодо їх розміру і в разі незгоди має можливість оскаржити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, які, на її думку, стали підставою для заниження розміру отримуваної нею допомоги.

Спірні правовідносини стосуються, зокрема, правомірності розміру виплаченої допомоги до п`ятого травня у 2016-2019 роках, а позивач звернувся до суду лише у лютому 2021 року, тому позов подано з пропущенням шестимісячного строку звернення, визначеного частиною другою статті 122 КАС України.

У разі недотримання відповідачем вимог законодавства щодо розміру допомоги до 5 травня позивач мав довідатись про порушення своїх прав після отримання допомоги у травні 2016 року (за 2016 рік), у травні 2017 року (за 2017 рік), у травні 2018 року (за 2018 рік), у травні 2019 року (за 2019 рік).

З урахуванням наведеного, позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом та не надано суду доказів поважності причин його пропуску.

Отже, позивачу необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Також, відповідно до пунктів 1-6, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема:

найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в адміністративному позові не зазначено код ЄДРПОУ відповідача - Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці і соціальної політики Одеської міської ради.

Разом з тим, відповідно п. 3.4 положення про Департамент праці та соціальної політики, затвердженого рішенням Одеської міської ради № 4876-VII від 31.07.2019 року о структури Департаменту разом з директором входять: заступники директора Департаменту; структурні підрозділи Департаменту (управління, відділи, сектори); структурні підрозділи Департаменту діють на підставі положень про них, які затверджуються директором Департаменту.

Згідно з структурою Департаменту, яка опублікована на офіційному сайті м. Одеси та, з якою можливо ознайомитись за посиланням https://omr.gov.ua/ua/city/departments/dpsp/upravlenie-soc-zaschiti-naseleniya-v-suvorovskom-rayone-g, Управління соціального захисту населення в Суворовському районі м. Одеси є структурним підрозділом Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити належного відповідача та зазначити його код ЄДРПОУ.

Також, позивачем заявлені позовні вимоги до другого відповідача - Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області, проте позивачем в адміністративному позову не наведено жодних обґрунтувань та обставин щодо заявлених вимог до цього відповідача, не зазначено якими діями чи бездіяльністю другий відповідач порушив права позивача.

З огляду на викладене, позивачу необхідно зазначити обставини та нормативне підґрунтя, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до Головного управління ДКСУ в Одеській області.

Позивач також просить суд визнати дії Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради щодо недоплати ОСОБА_1 щорічної разової грошової допомоги до 5 травня у період з 2016 року по 2020 роки - неправомірними.

При цьому, адміністративний позов не містить вимог зобов`язального характеру.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, слід зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч.5 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов та визначити позовні вимоги відповідно до вимог ст.ст. 5, 160, 161 КАС України.

Крім того, позивачем не зазначено в адміністративному позові:

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно зі ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з відповідними доказами поважності причин його пропуску, уточненого адміністративного позову оформленого відповідно до вимог ст.ст. 5, 160, 161 КАС України та з урахуванням недоліків зазначених в ухвалі суду з наданням його копії для відповідачів.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення в Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, стягнення недоплаченої грошової допомоги до 5 травня та інфляційні витрати та 3% річних - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Марин