Справа № 240/11831/19
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2020-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 111010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Романченка Є.Ю.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Головного управління ДФС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22 в частині внесення ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» до переліку ризикових платників податків;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» з переліку ризикових платників податків;
- визнати протиправними дії ДПС України, які полягають в зупиненні реєстрації податкових накладних №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019 у день їх подання на реєстрацію.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ "Будівельна компанія "Буревій" вказало, що зі змісту рішення комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22, не вбачається можливим зрозуміти, які саме обставини стали підставою для включення позивача до переліку ризикових платників податку, а тому вказане рішення є необґрунтованим та, як наслідок, протиправним. Стверджує, що ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» не відповідає жодному із критеріїв визначеному у листі ДФС №1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019. Внаслідок протиправного включення ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» до переліку ризикових платників податків зупинено реєстрацію податкових накладних, а саме: податкові накладні №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019. Позивачем наголошено, що квитанції про зупинення реєстрації вище зазначених податкових накладних не містять конкретного та чіткого критерію ризиковості платника податку, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), на підставі якого здійснено зупинення реєстрації податкової накладної, що свідчить на користь висновку про не дотримання контролюючим органом норм пункту 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21 лютого 2018 року № 117. При цьому вказано, що податкові накладні були сформовані в рамках реальних господарських операцій з контрагентами - ТОВ «Будівельно транспортне підприємство «Міськбуд Інвест», ТОВ «Будівельна Компанія «Брант», ТОВ «Донстрой», ТОВ «Квартал Девелопмент», ТОВ «ГЕС».
Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 22.01.2020.
Головним управлінням ДФС у Житомирській області та Головним управлінням ДПС у Житомирській області, на виконання ухвали суду про відкриття провадження в адміністративній справі, направлено до суду відзиви на позов, у яких відповідачі просили відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Заперечуючи проти пред`явлених позовних вимог відповідачі зазначили, що рішення контролюючого органу про внесення Товариства до ризикових платників податків не несе на момент винесення рішення правових наслідків, а лише забезпечує функцію контролюючого органу з інформаційно-аналітичного забезпечення та ведення обліку платників податків.
Державною податковою службою України також подано до суду відзив на позов, з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. При цьому вказано, що реєстрація податкових накладних ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» зупинена після отримання рішення комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22 в частині внесення ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» до переліку ризикових платників податків. На переконання відповідача, вимоги про зобов`язання ДПС провести державну реєстрацію податкових накладних є передчасними, оскільки підприємством не надано повний пакет відповідних документів, що підтверджують придбання товарів для здійснення господарських операцій, а саме: первинні документи щодо, зберігання й транспортування, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі акти приймання-передавання товарів, розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків, документи щодо підтвердження відповідності продукції.
Представником позивача направлено до суду відповідь на відзиви відповідачів, за змістом якої ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» повністю не погоджується із запереченнями відповідачів, вважає їх необґрунтованими та безпідставними. Наголошено, що відзиви не містять належної мотивації підстав та причин віднесення Товариства до ризикових платників податків протоколом від 15.08.2019 № 172/06-30-07-03-22. Застосування критеріїв ризиковості платника податку, викладених у листі ДФС від 07.08.2019 № 1962/99-99-29-01-01-18, суперечить вимогам п. 10 Порядку №117. Також позивач вважає, що визнання протиправними дій щодо зупинення таких податкових накладних вже є достатньою підставою для належного та ефективного захисту прав та інтересів позивача шляхом задоволення його вимоги про зобов`язання зареєструвати податкові накладні, оскільки в іншому випадку захист прав не є ефективним.
22.01.2020 підготовче засідання відкладено на 03.02.2020 у зв`язку із надходженням заяви представника позивача про відкладення підготовчого засідання.
03.02.2020 підготовче засідання не відбулося через неявку представників сторін. Наступне підготовче засідання призначено на 20.02.2020.
Ухвалою суду від 20.02.2020 закрито підготовче провадження і призначено дану справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі на 12.03.2020.
Представник позивача до суду не прибув, хоча про час та місце судового розгляду був повідомлений. У матеріалах справи міститься заява про розгляд справи в письмовому провадженні.
Представник відповідача - Головного управління ДПС у Житомирській області, прибула до суду, подала клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні.
Представники відповідачів - Державної податкової служби України, Головного управління ДФС у Житомирській області до суду не з`явилися, хоча про час та місце судового розгляду були повідомлені.
Зважаючи на відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, судом, без виходу до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, без повідомлення (виклику) учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзиви, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" 11.08.2014 зареєстровано в Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується копією виписки з Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб та громадських формувань від 05.11.2018. Основним видом діяльності ТОВ "Будівельна компанія "Буревій" визначено: будівництво житлових і нежитлових будівель (код КВЕД 41.20).
Державною архітектурно будівельною інспекцією України на підставі рішення від 15.03.2017 № 11-Л було видано ТОВ "Будівельна компанія "Буревій" ліцензію на господарську діяльність з будівництва об`єктів IV і V категорії складності.
Позивач є платником податку на додану вартість.
17 вересня 2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельно транспортне підприємство "Міськбуд Інвест" (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Підрядник) укладено договір на виконання підрядних робіт № 09/17-1. Згідно цього договору Підрядник приймає на себе зобов`язання виконати роботи з демонтажу повітряної лінії 750 кВ Чорнобильська АЕС- Хмельницька АЕС (від опори № 1 до опори № 425), послуги з протипожежного розчищення території, викошування, згрібання, збирання, навантаження та вивезення скошеної трави, чагарника, порослі дерев та інші супутні роботи в місцях, вказаних Замовником.
На виконання умов зазначеного договору та додатку до нього, Підрядником та Замовником підписані акти здачі - прийняття робіт (надання послуг) від 09.08.2019 № ОУ-0000061, № ОУ-0000062, № ОУ-0000063, від 16.08.2019 № ОУ-0000064, № ОУ-0000065, № ОУ-0000066, від 04.09.2019 № ОУ-0000069, № ОУ-0000068, № ОУ-0000067, від 06.09.2019 № ОУ-0000070, № ОУ-0000071, № ОУ-0000072. Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" виписано ряд податкових накладних:
- №7 від 06.09.2019 на загальну суму 656878,44 грн, у т.ч. ПДВ 109479,74 грн, яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 30.09.2019 податкову накладну прийнято під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
- №8 від 06.09.2019 на загальну суму 696400,26 грн, у т.ч. ПДВ 116066,71 грн, яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 30.09.2019 податкову накладну прийнято під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
- №9 від 06.09.2019 на загальну суму 646721,30 грн, у т.ч. ПДВ 107786,88 грн, яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 30.09.2019 податкову накладну прийнято під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
01 серпня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Виконавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Брант" (Замовник) укладено договір про надання послуг № 14/2019, за умовами якого Виконавець зобов`язується протягом визначеного в Договорі строку надати Замовнику послуги з поточного ремонту приміщення за адресою: пр-т В.Лобановського, 6, м. Київ (далі послуги). Строк надання послуг до 30.09.2019.
Відповідно до платіжних доручень від 14.08.2019 № 1538, від 15.08.2019 № 1548, від 22.08.2019 № 1574, від 28.08.2019 № 1575, від 30.08.2019 № 1605, від 04.09.2019 № 1614, від 04.09.2019 № 1613 Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Брант" здійснено ряд платежів на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" з призначенням платежу: «сплата авансу за поточний ремонт приміщення згідно договору № 14/2019 від 01.08.2019», «сплата за поточний ремонт приміщення згідно договору № 14/2019 від 01.08.2019».
Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" складено ряд податкових накладних:
- №10 від 22.08.2019 на загальну суму 7000,00 грн, у т.ч. ПДВ 1166,67 грн, яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 13.09.2019 податкову накладну прийнято під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
08 серпня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Донстрой" (Генеральний Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Підрядник) укладено договір на виконання робіт № 0808/19.
У відповідності до предмету договору, Підрядник зобов`язується виконати на свій ризик роботи, а Генеральний підрядник прийняти і оплатити роботи на об`єкті. Роботи повинні бути виконані у строки, зазначені у Додатку № 1 до Договору. В разі відсутності в Додатку № 1 строку виконання робіт, роботи виконуються протягом строку дії Договору. Ціна договору становила 3500000 грн. Розрахунок за роботи проводиться по факту виконаних робіт.
До вище вказаного договору Товариством з обмеженою відповідальністю "Донстрой" (Генеральний Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Підрядник) підписано Специфікацію № 1 від 08.08.2019 (додаток № 1 до договору № 0808/19 від 08.08.2019), в якій визначено найменування робіт і витрат, а саме: утеплення фасада/повний конструктив згідно проекту, у т.ч. вивезення сміття; демонтаж та влаштування водозливної системи; встановлення відливів; загальною вартістю 1272453,65 грн, у т.ч. ПДВ 212075,61 грн.
На виконання умов зазначеного договору та додатку до нього, Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" складено такі податкові накладні:
28 травня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Квартал Девелопмент" (Генеральний Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Субпідрядник) укладено договір субпідряду № 28-05/19, за змістом якого в порядку та на умовах, що визначені цим Договором, Субпідрядник зобов`язується за завданням Генпідрядника на свій ризик виконати та здати йому в установлений Договором строк, відповідно до проектно-кошторисної документації: загально-будівельні роботи, а саме: будівництво дев`ятиповерхового житлового будинку з вбудованими приміщеннями музею села, що знаходиться за адресою: вул. Олександра Саєнка, 11 в с.Білогородка Києво-Святошинського району Київської області (далі - Об`єкт), а Генпідрядник зобов`язується надати Субпідряднику проектно - кошторисну документацію, прийняти закінчені роботи і оплатити їх відповідно до розділу З цього Договору.
Відповідно до умов вказаного договору, ТОВ «БК «Буревій» складено податкову накладну № 1 від 03.09.2019 на загальну суму 8400,00 грн, у т.ч. ПДВ 1400,00 грн, яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 27.09.2019 податкову накладну прийнято під час подачі до Єдиного реєстру податкових накладних, однак реєстрацію зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
06 травня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ГЕС» (Генпідрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" (Субпідрядник) укладено договір №/06/05/19-1 на проведення монтажних робіт.
У п.1.1 договору від 06.05.2019 визначено, що субпідрядник зобов`язується виконати будівельні роботи щодо улаштування системи димовидалення відповідно до проекту «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням по вул. Петрівській, 1 в с.Софіївська Борщагівка, Києво- Святошинського району Київської області. Димовидалення».
На виконання умов зазначеного договору, Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" складено податкові накладні:
Не погоджуючись із рішенням про внесення позивача до переліку ризикових платників податку та діями ДПС України, які полягають в зупиненні реєстрації податкових накладних, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).
Згідно із підпунктами "а", "б" пункту 185.1 статті 185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з:
- постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю;
- постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.
Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).
Відповідно до положень пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.7 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
За змістом приписів пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Згідно із п. 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246).
Пунктами 12-17 Порядку №1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
- дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.
У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Порядок прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної або відмову у такій реєстрації на момент виникнення спірних правовідносин було регламентовано Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок №117).
Пунктом 3 зазначеного Порядку визначено, що податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну / розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 400 тис. гривень; одночасно значення показників D та P, розрахованих у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < P м х 1,4, де:
D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;
P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;
P м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
Згідно із пунктами 5, 6 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку. У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Пунктами 12-15 Порядку №117 встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Як вбачається із матеріалів справи, реєстрацію податкових накладних позивача №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, що підтверджується квитанціями про зупинення реєстрації податкових накладних, що надіслані автоматизованою системою "Єдине вікно подання електронних документів". По всіх податкових накладних зазначено, що ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критерії ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Згідно із пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, визначених листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:
- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);
- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;
- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);
- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.
Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.
У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
Відповідно до підпункту 2.1 пункту 2 Критеріїв ризиковості платника податків, визначених листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку (ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).
Аналіз наведених вище положень вказує на те, що законодавством регламентовано чіткий порядок реєстрації податкових накладних в ЄРПН та правові підстави для зупинення їх реєстрації і для відмови у її здійсненні. При цьому, у разі зупинення реєстрації податкової накладної платника у зв`язку зі встановленням його ризиковості за вищевказаними Критеріями, податковий орган зобов`язаний не лише зазначити загальний пункт або підпункт таких Критеріїв, а й вказати посилання на конкретний з них, яким, на його думку, не відповідає платник. Невиконання контролюючим органом зазначеної вимоги призводить до обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких документів на власний розсуд.
Судом встановлено, що у квитанціях про зупинення реєстрації спірних податкових накладних позивача контролюючий орган зазначає, що ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку та пропонує надати пояснення та/або копії, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому вказаний підпункт 1.6 містить декілька підстав для встановлення ризиковості платника податків, однак контролюючий орган у квитанціях не вказує конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків зазначеного в даному підпункті. Також у квитанції фіскальним органом запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. Конкретного переліку документів необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку не вказано.
За таких обставин, дії у зупиненні реєстрації податкових накладних є формальними, оскільки квитанції, об`єктивно, не містять чіткого визначення підстав та мотивів для їх прийняття, так само як і мотивів прийняття чи відхилення наданих позивачем пояснень та документів, а тому не можуть бути визнані законними та обґрунтованими.
Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт критеріїв оцінки призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.
Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18, від 18 червня 2018 року у справі №0740/804/18, від 27 квітня 2020 року у справі №360/1050/19.
Зважаючи на те, що у квитанціях про зупинення реєстрації вищевказаних податкових накладних не вказано чіткого та конкретного переліку документів, які платник податків має надати контролюючому органу, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, суд вважає, що зупинення реєстрації спірних податкових накладних відбулось із порушенням законодавчо визначених підстав та процедури.
Суд наголошує, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
Зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.
Така позиція суду ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеній у постанові від 10 квітня 2020 року (справа №819/330/18).
Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019 у день їх подання на реєстрацію, то суд ураховує таке.
Пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Відповідно до п. 20 згаданого Порядку, у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Згідно із пунктом 28 Постанови №117 податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Таким чином, зазначеними нормами чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію відповідних податкових накладних та зазначення дат їх реєстрації.
Суд ураховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" затверджено, крім іншого, Положення про Державну податкову службу України, відповідно до якого Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №682-р "Питання Державної податкової служби" вирішено погодитися з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
За наведених обставин, коли повноваження Державної фіскальної служби України передані Державній податковій службі України, то саме остання на момент вирішення спору здійснює повноваження щодо реєстрації податкових накладених в ЄРПН на підставі рішення суду.
Поряд з наведеним суд зазначає, що, у даному випадку, задоволення вказаної позовної вимоги, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019, датою подання їх на реєстрацію.
Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22 в частині внесення ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» до переліку ризикових платників податків та зобов`язання Головного управління ДПС у Житомирській області виключити ТОВ «БК» «БУРЕВІЙ» з переліку ризикових платників податків, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 6 Порядку взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, затвердженого наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523, комісіями регіонального рівня здійснюється: розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії); розгляд наданої Комісією ДФС інформації по платниках з ознаками ризиковості в день її надходження, внесення таких платників податку до переліку ризикових платників податків, а в разі прийняття відповідного рішення - виключення платників податку з переліку ризикових платників податків.
Відповідно до пунктів 7-9 зазначеного Порядку, засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117.
До протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.
Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС "Податковий блок".
Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктами 1.1-1.5 Критеріїв вноситься відповідальними особами, яких включено до складу комісій регіонального рівня.
Відповідно до алгоритму дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 3), відповідальна особа (член комісії регіонального рівня) формує облікову картку в електронному вигляді у формі згідно з додатком 4 до Порядку.
Як зазначалось вище, критерії ризиковості платника податків визначені у листі Державної фіскальної служби в Україні від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18, відповідно до якого Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.
Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.
Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.
У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
Таким чином, розгляд комісією контролюючого органу питання про внесення платників податку до переліку ризикових платників податків з відповідними висновками є підставою, для внесення до АІС "Податковий блок" інформації щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв та не порушує прав платника податків, оскільки безпосередньо не породжує певних правових наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і не має обов`язкового характеру, оскільки є лише результатом проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації і є відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу.
Із наданого витягу з протоколу від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22 встановлено наступне: "згідно службових записок оперативного управління від 15.08.2019 ... та №... в результаті вжитих оперативних заходів встановлено відсутність ознак здійснення господарської діяльності усіх зазначених вище суб`єктів господарювання за податковими адресами".
При цьому протокол Комісії від 15.08.2019 №172/06-30-07-03-22 не містить детальних мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Тобто, будь-якої податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення ТОВ БК"Буревій" господарської операції, в даному випадку не було.
Відповідно до п.п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно із п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
За визначенням, наведеним у п. 71.1 ст. 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Відповідно до п. 74.1 ст. 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Згідно із п. 74.3 ст. 74 ПК України, зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Таким чином, внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
Віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Натомість, обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог щодо скасування рішення комісії Головного управління ДФС України в Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН, оформленого протоколом від 15.08.2019, в частині внесення до переліку ризикових платників податків ТОВ БК«Буревій» та, відповідно, зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Підсумовуючи наведене, з урахуванням встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправними дії ДПС України, які полягають в зупиненні реєстрації податкових накладних №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019, складених Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій".
Зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Буревій" №2 від 09.08.2019; №3 від 09.08.2019; №4 від 09.08.2019; №6 від 16.08.2019; №7 від 16.08.2019; №8 від 16.08.2019; №4 від 04.09.2019; №5 від 04.09.2019; №6 від 04.09.2019; №7 від 06.09.2019; №8 від 06.09.2019; №9 від 06.09.2019; №5 від 14.08.2019; №9 від 15.08.2019; №10 від 22.08.2019; №11 від 28.08.2019; №12 від 30.08.2019; №3 від 04.09.2019; №1 від 08.08.2019; №2 від 03.09.2019; №10 від 17.09.2019; №11 від 17.09.2019; №12 від 26.09.2019; №1 від 03.09.2019; №13 від 30.09.2019, днем їх подання.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.Ю. Романченко