Справа № 619/2247/16-а
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2021-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 619/2247/16-а

адміністративне провадження № К/9901/29845/18,К/9901/29847/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стрелець Т.Г.,

суддів: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.,

розглянувши у письмовому провадженні у касаційній інстанції адміністративну справу № 619/2247/16-а

за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області, Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, провадження по якій відкрито

за касаційними скаргами Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації

на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року

(прийняту у складі колегії суддів: головуючого судді Подобайло З.Г., суддів: Григорова А.М. , Тацій Л.В.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з позов Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області, Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, в якому просив:

- визнати дії Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області, Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України щодо призначення йому одноразової грошової допомоги та ненадання відповідей на його звернення протиправним;

- зобов`язати Адміністрацію державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України призначити, а Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області виплатити йому одноразову грошову допомогу у зв`язку з настанням інвалідності в розмірі 48 місячного грошового забезпечення;

- стягнути з Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області, Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на його користь моральну шкоду у розмірі 5000 гривень.

2. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що у вересні 2015 року його було звільнено зі служби за станом здоров`я у запас ЗС України та виключено зі списків особового складу. Згідно довідки до акту огляду МСЕК від 25.03.2016 року встановлена 3 група інвалідності. Звернувшись з заявою про надання одноразової грошової допомоги у разі настання інвалідності від 01.04.2016 року, але жодної відповіді не отримав. Після чого подав заяву з проханням надати відповідь на раніше подану заяву від 26.04.2016 року, на що відповіді не отримав..

Короткий зміст рішення суду І інстанції

3. 21 жовтня 2016 року Дергачівський районний суд Харківської області вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області, Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язати вчинити певні дії - відмовити.

4. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що інвалідність позивача настала внаслідок захворювання не пов`язаного з виконанням службових обов`язків осіб рядового і начальницького складу Держспецзв`язку, у Адміністрації Держспецзв`язку відсутні законні підстави для призначення та виплати одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 , визначеної пп.2 п.2 ч.2 Постанови КМУ від 04.06.2008 року №605.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

5. 24 січня 2017 року Харківський апеляційний адміністративний суд вирішив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Дергачівського районного суду Харківської області від 21.10.2016р. по справі № 619/2247/16-а скасувати.

Прийняти нову постанову , якою позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати дії Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області по ненаданню відповіді на звернення протиправними.

Скасувати наказ Адміністрації державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України 22.04.2016р. про відмову у призначення одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 .

Зобов`язати Адміністрацію Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України призначити, а Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у зв`язку з настанням інвалідності в розмірі 48-місячного грошового забезпечення.

В іншій частині у задоволенні позову відмовити

6. Апеляційний суд мотивував своє рішення тим, що позивачу було протиправно відмовлено у призначенні одноразової грошової допомоги у зв`язку із настанням інвалідності в розмірі 48-місячного грошового забезпечення в порядку, передбаченому абз. 2 п.п. 2 п 2 Постанови КМУ № 605, з огляду на ту обставину, що захворювання та інвалідність позивача пов`язані із проходженням військової служби, яке на думку суду є тотожним поняттю «виконанню службових обов`язків», що у свою чергу свідчить про наявність усіх передбачених законодавством критеріїв для отримання такої грошової допомоги.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, суд апеляційної інстанції вказав на недоведення позивачем в чому саме полягає завдана йому моральна шкода та не обґрунтовано її розмір.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

7. 10 лютого 2017 року до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.

У касаційній скарзі скаржник просить постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у справі № 619/2247/16-а скасувати та залишити в силі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 жовтня 2016 року.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що рішення суду апеляційної інстанції винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

У касаційній скарзі відповідач стверджує, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкових висновків в частині задоволення позовних вимог, оскільки поняття «проходження служби» та «виконання службових обов`язків» не є тотожними. На думку скаржника цей факт має основне значення при призначенні грошової допомоги у разі настання інвалідності особи, звільненої із служби у Держспецзв`язку.

8. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 10 лютого 2017 року було відкрито провадження за касаційною скаргою Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відмовлено скаржнику у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення суду апеляційної інстанції.

9. 20 лютого 2017 року до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області.

У касаційній скарзі скаржник просить постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у справі № 619/2247/16-а скасувати та залишити в силі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21 жовтня 2016 року.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що рішення суду апеляційної інстанції винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

10. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 03 квітня 2017 року було відкрито провадження за касаційною скаргою управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області.

11. 27 лютого 2018 року касаційні скарги Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації передано до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду.

12. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2018 року, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т. Г., суддів Білоуса О.В., Шарапи В.М .

13. На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду від 05 червня 2019 року, було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, внаслідок якого для розгляду касаційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Яковенко М.М., суддів Дашутіна І.В., Шишова О.О.

14. Ухвалою Верховного суду від 10 червня 2019 року було задоволено заяви суддів Яковенка М. М., Дашутіна І. В., Шишова О. О. про самовідвід.

15. На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду від 11 червня 2019 року, було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, внаслідок якого для розгляду касаційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т.Г., суддів Бучик А.Ю., Тацій Л.В.

16. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 лютого 2021 року прийнято до провадження касаційні скарги Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації на постанову Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 06 листопада 2018 року та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у справі № 619/2247/16-а.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Як було вірно встановлено судами попередніх інстанцій, ОСОБА_1 було звільнено із служби за підпунктом 3 пункту 92 (за станом здоров`я), пунктом 98 у запас Збройних Сил України. , про що свідчить витяг з наказу № 57-ос від 07.09.2015 року.

Згідно послужного списку полковника юстиції Дерзв`язку ОСОБА_1 , останній проходив військову службу у Збройних силах , органах МВС, інших формуваннях , СБ України та в Дежспецзв`язку, а саме: в період з 01.08.1993р. по 20.06.1998р. курсант інституту; 20.06.1998р. -07.08.1998р. служба в СБУ; 07.08.1998р.-25.07.1999р. служба в СБУ; 25.07.1999р.-31.12.2006р. служба в СБУ у Відділі ДСТСЗІ СБУ в Харківській області; 01.07.2007р. - 15.09.2015р. служба в Держспецзв`язку.

Свідоцтвом про хворобу №635 від 26.08.2015 року ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби в мирний час, обмежено придатним у воєнний час.

Згідно довідки №131275, серії 12АААвід 25.03.2016 року до акту огляду МСЕК, ОСОБА_1 встановлено 3 групу інвалідності з висновком, що йому протипоказано праця з довготривалим перебуванням на ногах. Причиною інвалідності визначено хвороби, пов`язані з проходженням військової служби.

01.04.2016 року позивач звернувся до Управління Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Харківській області із заявою про виплату одноразової грошової допомоги у разі настання інвалідності.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

17. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

18. Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правове становище та правовий захист особового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України визначається положеннями статті 18 Закону № 3475-IV, яка є бланкетною.

Так, відповідно до частин першої та четвертої вказаної норми, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних відносин, соціальний та правовий захист військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та членів їхніх сімей здійснюється відповідно до Закону України від 20 грудня 1991 року № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі - Закон № 2011-XII) та інших законів.

На військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України поширюються права і соціальні гарантії, передбачені Законом України від 24 березня 1998 року № 203/98-ВР «Про статус ветеранів військової служби, ветеранів органів внутрішніх справ і деяких інших осіб та їх соціальний захист» та іншими актами законодавства.

До 17 травня 2014 року - набрання чинності «Про внесення змін до Закону України від 17 травня 2014 року № 1194-VI «Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України», яким Закон № 3475-IV викладено в новій редакції, діяла редакція Закону № 3475-IV, відповідно до положень частини шістнадцятої статті 21 Закону № 3475-IV у разі поранення (контузії, травми або каліцтва), заподіяного особі рядового чи начальницького складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України під час виконання службових обов`язків, а також інвалідності, що настала в період проходження служби або не пізніше ніж через три місяці після звільнення зі служби чи після закінчення цього строку, але внаслідок захворювання або нещасного випадку, що мали місце в період проходження служби, пов`язаних з виконанням службових обов`язків, залежно від ступеня втрати працездатності йому виплачується одноразова грошова допомога в розмірі до п`ятирічного грошового забезпечення за останньою посадою в порядку та на умовах, визначених Кабінетом Міністрів України. Визначення ступеня втрати працездатності особою рядового чи начальницького складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у період проходження служби в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України у кожному випадку ушкодження здоров`я здійснюється в індивідуальному порядку відповідно до законодавства.

На виконання вказаної норми Закону № 3475-IV Кабінет Міністрів України постановою від 04 червня 2008 року № 605 «Про затвердження Порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), поранення (контузії, травми або каліцтва) або інвалідності особи рядового чи начальницького складу та інвалідності особи, звільненої із служби в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації» затвердив Порядок № 605.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 Порядку № 605 грошова допомога виплачується:

особам рядового чи начальницького складу та особам, звільненим із служби в Держспецзв`язку:

у разі настання інвалідності в період проходження служби або не пізніше ніж через три місяці після звільнення із служби - у розмірі 36-місячного грошового забезпечення - інвалідам III групи;

у разі настання інвалідності у зв`язку з виконанням службових обов`язків чи після звільнення із служби внаслідок захворювання або нещасного випадку, що мали місце в період проходження служби і пов`язані з виконанням службових обов`язків, - у розмірі 48-місячного грошового забезпечення - інвалідам III групи.

Пунктом 3 Порядку № 605 визначено, що час виконання службових обов`язків особами рядового і начальницького складу Держспецзв`язку визначається Положенням про проходження служби в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2006 року № 1828 (чинного на час виникнення спірних правовідносин; далі - Положення № 1828).

Відповідно до пункту 11 Положення «Про проходження служби в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації особами рядового і начальницького складу» затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 27 грудня 2016 року № 1828, особи рядового і начальницького складу вважаються такими, що виконують свої службові обов`язки під час:

перебування їх на місцях служби або занять у будівлях і на прилеглих територіях Адміністрації Держспецзв`язку чи регіональних органів, територіальних підрозділів, закладів та установ (далі - підпорядковані органи) або на інших місцях служби або занять, визначених приписами чи розпорядженнями Голови Держспецзв`язку або начальників відповідних підпорядкованих органів, включаючи установлені розпорядком (розкладом занять) перерви;

прямування до місця служби або із служби, перебування у службових поїздках, повернення до місця служби;

виконання завдань за наказом прямого начальника;

виконання громадського обов`язку, пов`язаного з врятуванням людського життя, охорони правопорядку, охорони державної власності, підтримання службової дисципліни.

Тобто, період проходження служби в Держспецзв`язку - це період часу з початку і до закінчення служби в Держспецзв`язку.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що на час виникнення спірних відносин не діяла стаття 21 Закону № 3475-IV в редакції, яка діяла до 17 травня 2014 року, проте залишається чинним Порядок № 605, який пов`язує право на виплату одноразової грошової допомоги, у разі настання інвалідності, з виконанням службових обов`язків або з періодом проходження служби, якщо інвалідність настала після звільнення із служби, але в будь-якому разі, між захворюванням та інвалідністю повинен бути зв`язок з виконанням службових обов`язків.

Згідно з пунктом 26 Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 року № 1317 «Питання медико-соціальної експертизи» причинами інвалідності є, зокрема, захворювання:

- отримані під час проходження військової служби чи служби в органах внутрішніх справ, державної безпеки, інших військових формуваннях;

- пов`язані з впливом радіоактивного опромінення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

- одержані в період проходження військової служби і служби в органах внутрішніх справ, державній пожежній охороні, органах і підрозділах цивільного захисту, Держспецзв`язку.

Отже, законодавець окремо визначив захворювання отримані під час проходження військової служби та одержані в період проходження військової служби і служби, зокрема, в Держспецзв`язку.

На думку колегії суддів, такий поділ здійснений з урахуванням того, що у відповідності до частини першої статті 11 Закону до особового складу Держспецзв`язку належать військовослужбовці, державні службовці та інші працівники, та в залежності від того, яку службу проходить чи проходила особа, зазначається причина інвалідності в наслідок захворювання.

У справі, яка розглядається суди встановили, що позивач проходив військову службу в Держспецзв`язку.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що позивач не має право на одноразову грошову допомогу відповідно до Порядку № 605, як особа, якій встановлено ІІІ групу інвалідності, пов`язану з проходженням військової служби, оскільки довідка МСЕК від 25.03.2016 року не містить висновку про зв`язок хвороби, отриманої позивачем з виконанням службових обов`язків, натомість в довідці чітко вказано причинно-наслідковий зв`язок при визначенні інвалідності встановлення причини захворювання, а саме пов`язані з проходженням військової служби.

З такою позицією суду першої інстанції погоджується колегія Верховного суду, з огляду на ту обставину, що період проходження військової служби не є тотожним в часових рамках до періоду виконання особою службових обов`язків під час проходження військової служби, тому законодавець і виокремлює ці дві дефініції, оскільки остання в часових рамках не поглинає цілком поняття проходження військової служби, до якого зазвичай зараховується увесь час перебування особи на військовій службі разом з різноманітними перериваннями.

Таким чином, законодавець для виплати грошової допомоги у разі настання інвалідності після звільнення із служби поставив у залежність наявність одночасно двох підстав : захворювання повинно було мати місце в період проходження служби і пов`язане з виконанням службових обов`язків.

Натомість судом першої інстанції було встановлено лише одну з таких підстав, а позивачем не доведено протилежне, що у свою чергу унеможливлює задоволення позовних вимог в цій частині.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що соціальний та правовий захист військовослужбовців Держспецзв`язку здійснюється також відповідно й до Закону № 2011-XII, яким, зокрема, передбачена виплата одноразової грошової допомоги у разі встановлення інвалідності військовослужбовцям.

Так, відповідно до частини першої статті 16 Закону № 2011-XII одноразова грошова допомога у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві (далі - одноразова грошова допомога), - гарантована державою виплата, що здійснюється особам, які згідно з цим Законом мають право на її отримання.

Пунктом п`ятим частини другої статті 16 Закону № 2011-XII визначено, що одноразова грошова допомога призначається і виплачується у разі встановлення військовослужбовцю інвалідності, що настала в період проходження ним військової служби або внаслідок захворювання, пов`язаного з проходженням ним військової служби, або встановлення особі, звільненій з військової служби, інвалідності не пізніше ніж через три місяці після звільнення її з військової служби чи після закінчення тримісячного строку, але внаслідок захворювання або нещасного випадку, що мали місце в період проходження зазначеної служби.

Відповідно до частини другої та шостої статті 16-3 Закону № 2011-XII у випадках, передбачених підпунктами 4-9 пункту 2 статті 16 цього Закону, одноразова грошова допомога призначається і виплачується відповідним військовослужбовцям, військовозобов`язаним або резервістам.

Одноразова грошова допомога призначається і виплачується Міністерством оборони України, іншими центральними органами виконавчої влади, що здійснюють керівництво військовими формуваннями та правоохоронними органами, а також органами державної влади, військовими формуваннями та правоохоронними органами, в яких передбачено проходження військової служби військовослужбовцями, навчальних (або перевірочних) та спеціальних зборів - військовозобов`язаними, проходження служби у військовому резерві - резервістами.

При цьому, якщо особа одночасно має право на отримання одноразової грошової допомоги, передбаченої цим Законом, та одноразової грошової допомоги або компенсаційної виплати, встановлених іншими нормативно-правовими актами, виплата грошових сум здійснюється за однією з підстав за її вибором (частина сьома статті 16-3 Закону № 2011-XII).

Згідно із частиною дев`ятою статті 16-3 Закону № 2011-XII порядок призначення і виплати одноразової грошової допомоги визначається Кабінетом Міністрів України.

Таким чином позивач не позбавлений можливості на отримання одноразової грошової допомоги на підставах визначених Законом № 2011-XII.

Подібний висновок було висловлено в постанові Верховного суду від 21 березня 2019 року по справі №545/1476/17.

19. Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

8 лютого 2020 року набрали чинності зміни до КАС України, внесені Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

За правилом пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, а саме за правилами КАС України в редакції зі змінами, внесеними Законом України від 19 грудня 2019 року № 394-IX.

20. Згідно статті 352 Кодексу адміністративного судочинства України Суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

21. З урахуванням викладеного, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що судом першої інстанції винесене законне і обґрунтоване рішення, постановлене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.

Натомість рішення суду апеляційної інстанції таким критеріям не відповідає та підлягає скасуванню.

18. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 352, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

п о с т а н о в и в :

1. Касаційні скарги Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації задовольнити.

2. Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у справі № 619/2247/16-а - скасувати.

3. Постанову Дергачівський районний суд Харківської області від 21 жовтня 2016 року у справі №619/2247/16-а залишити в силі.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Г. Стрелець

Судді А.Ю. Бучик

Л.Л. Мороз