Справа № 826/7530/17
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2021-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття касаційного провадження

18 лютого 2021 року

м. Київ

справа №826/7530/17

провадження №К/9901/32997/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів: Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на додаткову постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 826/7530/17 за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Костенка Ігоря Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Костенка Ігоря Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, у якому просила:

визнати протиправною бездіяльність Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Костенка Ігоря Івановича щодо включення рахунку позивача до переліку рахунків, за якими вкладники ПАТ «КБ «Хрещатик» мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду;

зобов`язати Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Костенка Ігоря Івановича внести зміни та доповнення до переліку рахунків, за якими вкладники ПАТ «КБ «Хрещатик» мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду, стосовно включення рахунку позивача до цього переліку з метою виплати гарантованої суми відшкодування у розмірі 200 000 грн.

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 21.05.2018 року відмовив ОСОБА_1 в позові.

Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 14.11.2018 скасував рішення суду першої інстанції та ухвалив нове судове рішення, яким задовольнив позов ОСОБА_1 .

Визнав протиправною бездіяльність Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» Костенка Ігоря Івановича щодо невключення рахунку ОСОБА_1 до переліку рахунків, за якими вкладники ПАТ «КБ «Хрещатик» мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Зобов`язав Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «КБ «Хрещатик» Костенка Ігора Івановича внести зміни та доповнення до переліку рахунків, за якими вкладники ПАТ «КБ «Хрещатик» мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, стосовно включення рахунку ОСОБА_1 до цього переліку.

Верховний Суд постановою від 08.07.2020 касаційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» залишив без задоволення, а постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.11.2018 - без змін.

22.11.2018 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про стягнення з відповідача на її користь витрат на оплату правничої допомоги в розмірі 44100 грн.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 28.11.2018 відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення щодо стягнення понесених витрат на професійну правничу допомогу.

Не погодившись із цією ухвалою суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просила зазначене рішення скасувати та ухвалити нове рішення на її користь.

Верховний Суд постановою від 08.07.2020 касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив частково.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.11.2018 скасував, а справу у частині розгляду заяви позивача про ухвалення додаткового судового рішення скерував для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Шостий апеляційний адміністративний суд додатковою постановою від 13.10.2020 заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі задовольнив частково.

Стягнув з Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «КБ «Хрещатик» на користь ОСОБА_1 витрати на оплату правничої допомоги у розмірі 6 300 (шість тисяч триста) гривень.

Не погодившись з таким судовим рішенням суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати додаткову постанову суду апеляційної інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення її заяви повністю.

Верховний Суд ухвалою від 17.12.2020 визнав неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження додаткової постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 826/7530/17, а касаційну скаргу заявника залишив без руху. Одночасно суд надав скаржнику десятиденний строк з дня вручення їй ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення недоліку касаційної скарги, а саме: подати заяву, в якій навести інші підстави та надати відповідні докази для поновлення строку на касаційне оскарження.

На виконання вимог означеної ухвали скаржник надіслала до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій виклала інші підстави та надала відповідні докази на підтвердження поважності причин пропуску відповідного процесуального строку.

Отже, недоліки касаційної скарги заявник усунула в строк, установлений Верховним Судом.

Дослідивши зміст касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Приписи пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України передбачають, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Цей принцип конкретизований у положеннях частини першої статті 13 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України, у редакції, чинній з 08.02.2020) й частини першої статті 328 КАС України, згідно з якими учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їхнього перегляду в апеляційному порядку, можуть реалізувати право на їхнє оскарження у касаційному порядку тільки у визначених законом випадках.

За правилом підпункту «а» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України судові рішення у справах незначної складності підлягають касаційному оскарженню у випадку, якщо касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики.

Заявник на обґрунтування вимог касаційної скарги покликається на те, що суд апеляційної інстанції під час ухвалення оскарженого судового рішення не взяв до уваги правовий висновок Верховного Суду, викладений у його постанові від 05.08.2020 у справі № 640/15803/19, а також правовий висновок, сформульований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16.

Колегія суддів зазначає, що питання відповідності позиції суду апеляційної інстанцій у цій справі правовим висновкам, сформульованим у зазначених постановах Верховного Суду та Великої Палати Верховного Суду, потребує ретельної перевірки, яку не можна виконати на стадії відкриття касаційного провадження.

Наведене вказує на наявність у цій ситуації підстави для відкриття касаційного провадження, передбаченої підпунктом «а» пункті 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Верховний Суд також бере до уваги те, що під час касаційного оскарження судових рішень стосовно розв`язання питання про розподіл судових витрат судовий збір не сплачується, оскільки розмір судового збору під час подання позову не залежить від вимоги щодо розміру та порядку розподілу судових витрат. Вказане питання не є самостійною позовною вимогою в значенні Кодексу адміністративного судочинства України та не входить до ціни позову, тому не має оплачуватися окремо в процесі звернення до суду із позовом або відповідною заявою, передбаченою процесуальним законодавством, тобто така вимога не є об`єктом справляння судового збору.

Також колегія суддів зауважує, що відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Водночас частина друга статті 329 КАС України встановлює, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Передбачений зазначеною статтею строк на касаційне оскарження пропущений, оскільки оскаржене судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалене 13.10.2020, а касаційна скарга подана 30.11.2020 (згідно з відтиском штемпеля оператора поштового зв`язку «Укрпошта» на конверті, у якому надійшла касаційна скарга).

У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 вказує, що копія додаткової постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 була вручена їй 20.10.2020, а тому тридцятидееннний строк на касаційне оскарження відповідного судового рішення спливав 19.11.2020. Своєю чергою скаржник зазначає, що протягом 16 - 27.11.2020 вона перебувала на медичному лікуванні, що вважає поважною причиною для пропуску процесуального строку. На підтвердження відповідної обставини позивач надала суду листок непрацездатності від 16.11.2020 серії АБА № 503359, зі змісту якого вбачається, що позивач перебувала на лікуванні в Медико-санiтарній частині «ТОВ НВО «Червоний металіст» у період з 16.11.2020 до 27.11.2020 включно.

Колегія суддів вважає, що наданий позивачем доказ засвідчує те, що заявник саме через об`єктивну причину - проходження нею медичного лікування - не мала можливості протягом встановленого законом строку оскаржити в касаційному порядку додаткову постанову суду апеляційної інстанції у цій справі.

Також слід зауважити, що 30.11.2020, на 3-ій день після завершення лікування, позивач звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою. Зазначене свідчить про те, що позивач продемонструвала достатню сумлінність щодо захисту своїх прав, оскільки після усунення обставин, що об`єктивно унеможливлювали реалізацію нею права касаційного оскарження судового рішення, ухваленого в її справі, діючи без невиправданих зволікань, вона забезпечила подання касаційної скарги в найкоротший строк.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про поважність причин пропуску позивачем строку на звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою, а отже й про наявність підстав для поновлення заявнику відповідного процесуального строку.

Отже, підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження у цій справі немає.

За вимогами частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, з-поміж іншого, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.

Підставою для відкриття касаційного провадження у цій справі є аргументи скаржника щодо неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права й наявність обставин, наведених у підпункті «а» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Керуючись положеннями підпункту «а» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в:

1. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження додаткової постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 826/7530/17. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження додаткової постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 826/7530/17.

2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на додаткову постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 826/7530/17.

3. Витребувати з Окружного адміністративного суду міста Києва матеріали справи № 826/7530/17.

4. Надіслати особам, які беруть участь у справі, копії ухвали про відкриття касаційного провадження разом з копією касаційної скарги.

5. Установити для подання відзиву на касаційну скаргу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали. Роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та долучених до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб