Справа № 420/14284/20
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 лютого 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Іванова Е.А. розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Одесі клопотання надані представником відповідача та питання щодо залучення співвідповідача за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПМК-17» до Управління Укртрансбезпеки в Одеській області про визнання протиправним та скасування постанов про застосування адміністративно-господарських штрафів,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СПМК-17» до Управління Укртрансбезпеки в Одеській області про визнання протиправним та скасування постанов про застосування адміністративно-господарських штрафів від 21.09.2020 року №214830 та №214829.

Ухвалою суду від 21.12.2020 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідно до ч.ч.3-7 ст.48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Як встановлено судом відповідно до п.16 Положення про Державну службу України з безпеки на транспорті, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 103 від 11.02.2015 року, Укртрансбезпека є юридичною особою публічного права, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Казначейства.

Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України №592 від 26.06.2015 року "Деякі питання забезпечення діяльності Державної служби з безпеки на транспорті" Управління Укртрансбезпеки в Одеській області створено без статусу юридичної особи.

На підставі вищезазначеного, враховуючи відсутність у Управління Уктрансбезпеки в Одеській області статусу юридичної особи публічного права, суд вважає за необхідне залучити Державну службу України з безпеки на транспорті в якості співвідповідача в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПМК-17» до Управління Укртрансбезпеки в Одеській області про визнання протиправним та скасування постанов про застосування адміністративно-господарських штрафів.

Також суд зазначає, що від представника відповідача надійшло клопотання про залучення третьої особи (вх.№ЕП/4237/21 від 16.02.2021 року) Приватного підприємства «Південьдортех», з даного приводу суд зазначає наступне.

Водночас суд вказує на те, що представником також подано аналогічні за змістом вищевказаному клопотання вх.№ЕП/4149/21 від 16.02.2021 року та вх.№ЕП/1325/21 від 19.01.2021 року.

Відповідно до ч.2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно частини 3 статті 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи між ТОВ «СПМК» та ПП «Південьдортех» укладено Договір оренди транспортних засобів та механізмів від 01.09.2020 року №10/о-о, на підставі якого згідно акту приймання-передачі транспортних засобів від 01.09.2020 року ТОВ «СПМК-17» передало, а ПП «Південьдортех» прийняло у платне користування напівпричіп Schmitz SKI 24 номерний знак НОМЕР_1 .

З огляду на вищенаведене суд вважає, що дані обставині свідчать про те, що у разі задоволення позову у цій справі, таке буде мати вплив на інтереси ПП «Південьдортех» в зв`язку з чим суд вважає за необхідне залучити останнього в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, у зв`язку з чим клопотання (з приводу залучення третьої особи) представника підлягає задоволенню.

Також представником відповідача заявлено клопотання (вх.ЕП/4015/21 від 15.02.2021 року та вх.№ЕП/1329/21) про витребування доказів, з цього приводу суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Заявляючи до суду клопотання про витребування доказів по справі, представником відповідача не зазначено, які заходи, особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З огляду на вищенаведене, суд доходить до висновку про не обґрунтованість заявленого клопотання позивачем, а тому відповідно в його задоволенні слід відмовити.

Водночас суд зазначає, що відповідно до ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно п. 3 ст. 77 КАС докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст.80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою суд постановляє ухвалу. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Згідно ст.77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи вищенаведені норми КАС України суд вважає за необхідне витребувати докази з власної ініціативу у Товариства з обмеженою відповідальністю «СПМК-17», а саме належним чином засвідчені копії банківських виписок на підтвердження отримання коштів за послугу надання в оренду транспортних засобів про які йдеться у позові.

Щодо клопотання представника відповідача (з приводу продовження строку на надання відзиву та проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження) вх.№ЕП/1326/21, суд зазначає наступне.

В обґрунтування вищевказаного клопотання представник відповідача зазначив про те, що пропущений строк зумовлено існуванням карантину та в період карантину сталося значену збільшення виконавчого робочого навантаження.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч.3 ст.79 КАС України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно до частини 4-5 статті 79 КАС Україні якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

З огляду на вищенаведені обставини та приписи КАС України, а також враховуючи висновки суду щодо залучення співвідповідача з підстав чого в числу приписув ч.6 ст.48 КАС України розгляд справи починається спочатку, суд визнає поважними причини не подання доказів у встановлений строк відповідачем та вважає за можливе продовжити строк для подачі відзиву, у зв`язку з чим суд дійшов висновків про необхідність задоволення клопотання представника відповідача.

Також суд звертає увагу відповідача на те, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч.9 ст.79 КАС України).

Щодо іншої частини клопотання представника позивача вх.№ЕП/1326/21, а саме здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Відповідно до положень ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи

Згідно ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно частини 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно частини 4 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень п.20 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Приписами ч. 6 ст. 262 КАС України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що представником відповідача у клопотанні не наведено законодавчих підстав розгляду судом адміністративної справи №420/14284/20 в порядку загального позовного провадження та не повідомлено суду фактичних обставин, які унеможливлюють розгляд цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Крім того суд зазначає, що характер спірних правовідносин, предмет та спосіб доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання та виклику сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Відтак, суд зазначає, що проведення розгляду справи в порядку, визначеному ст. 262 ч. 5 КАС України, не позбавляє права сторін у справі надавати докази та висловлювати свою позицію письмово та спростовувати доводи опонентів шляхом надання до суду передбачених КАС України заяв по суті справи.

Крім того відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку («Аксен проти Німеччини»), заява №8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Судом були створені для учасників справи належні умови для ознайомлення з рухом справи №420/14284/20 шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені статтею 44 та іншими статтями КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в заявах по суті справи, письмових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи судом з викликом її учасників.

Такого ж висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19 та в ухвалі від 03.12.2020 року по справі №440/2722/20.

З огляду на, що суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача в частині розгляду справи в порядку загального позовного провадження слід відмовити.

Що ж стосується клопотання представника відповідача вх.№ЕП/1327/21 від 19.01.2021 року, з приводу залучення до розгляду справи другого відповідача, а саме Південне міжрегіональне Управління Укртрансбезпеки, то суд зазначає, що в позовній заяві ТОВ «СПМК-17» відсутні вимоги зобов`язального характеру, які б були пов`язані із необхідністю здійснення відповідачем функції, які були передані від Управлінням Укртрансбезпеки в Одеській області на Південне міжрегіональне управління Укртранзбезпеки, в зв`язку з чим в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 73, 77, 79, 80, 121, 160, 161, 169, 257, 262 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача (вх.№ЕП/1326/21 від 19.01.2021 року) в частині необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача (вх.№ЕП/1327/21 від 19.01.2021 року) про залучення до розгляду справи другого відповідача відмовити.

Залучити до участі по справі в якості співвідповідача Державну службу України з безпеки на транспорті (03135, м.Київ, Шевченківський район, проспект Перемоги, будинок 14, ).

Роз`яснити сторонам, що у відповідності до ч. 6 ст. 48 КАС України після залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Клопотання представника відповідача в частині продовження строку на надання відзиву (вх.№ЕП/1326/21) задовольнити.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяву про виклик свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Клопотання представника відповідача (з приводу залучення третьої особи) (вх.№ЕП/4237/21 від 16.02.2021 року) задовольнити.

Залучити до розгляду справи третю особу, без самостійних вимог на предмет спору Приватне підприємство «Південьдортех» (67832, Одеська область, Овідіопольський райно, смт. Великодолинське, вул. Радісна, буд.11, ).

Встановити третій особі п`ятиденний строк з дня вручення копії адміністративного позову з додатками для подання пояснень на позовну заяву та десятиденний строк з дня отримання відзиву пояснень щодо відзиву. У зазначений строк третя особа має право надіслати суду пояснення на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам встановленим частинами 2-4 ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяву про виклик свідків, що підтверджують пояснення. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) пояснень до суду, копія пояснень та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання третьою особою пояснень у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

У задоволенні клопотань представника відповідача про витребування доказів (вх.№ЕА/4015/21 від 15.02.2021 року та вх.№ЕП/1329/21 від 19.01.2021 року) відмовити.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «СПМК-17» у разі наявності надати до суду належним чином засвідчені копії банківських виписок на підтвердження отримання коштів за послугу надання в оренду транспортних засобів про які йдеться в позові по справі №420/14284/20 та у разі не надання таких документів у зв`язку з їх відсутності, повідомити з чим такі обставини пов`язано.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.А. Іванов