Справа № 819/933/17
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 819/933/17

16 лютого 2021 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Мірінович У.А.

за участю:

секретаря судового засідання Хоменко Л.В.

представника позивача Іванько О.С.,

представника відповідача Федорів Т.М,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Кременчанка" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2017 року Товариство з додатковою відповідальністю «Кременчанка» звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС України в Тернопільській області, в якому просить скасувати податкове повідомлення-рішення № від 27.03.2017 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Головним управлінням ДФС у Тернопільській області оспорюваним податковим повідомленням-рішенням визначено суму штрафу у розмірі 512178,95 гривень за несвоєчасну реєстрацію тридцяти однієї податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак позивач вказує, що він був позбавлений можливості здійснити реєстрацію податкових накладних у визначений законом строк, позаяк відповідачем не зараховано суму заявленого позивачем бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 945685,00 грн на рахунок ТДВ «Кременчанка» у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (СЕА ПДВ), з огляду на що в позивача, з вини податкового органу, не відбулось збільшення реєстраційного ліміту для реєстрації податкових накладних у квітні 2016 року, що і стало підставою несвоєчасної реєстрації вказаних у акті камеральної перевірки податкових накладних.

Тернопільській окружний адміністративний суд, постановою від 06.07.2017 року в задоволені позову відмовив. Рішення суду мотивовано тим, що позивачем були порушені терміни реєстрації податкових накладних, передбачені Податковим кодексом України.

Львівський апеляційний адміністративний суд, постановою від 07.11.2017 року, скасував рішення суду першої інстанції та прийняв нову постанову, якою позовні вимоги ТДВ «Кременчанка» задовольнив та скасував податкове повідомлення-рішення № від 27.03.2017 року. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що камеральна перевірка, в результаті якої складено акт від 02.03.2017 року № 434/19-00-132-01/7/05516139, проведена відповідачем з порушенням вимог законодавства, що призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, податковий орган подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд, постановою від 13.08.2020 року, касаційну скаргу Головного управління ДФС у Тернопільській області задовольнив частково, постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 06.07.2017 та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 07.11.2017 у справі № 819/933/17 (№ 876/8233/17) скасував, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2020 адміністративну справу № 819/933/17 передано для розгляду судді Тернопільського окружного адміністративного суду - Шульгачу Миколі Петровичу.

Водночас, розпорядженням Тернопільського окружного адміністративного суду від 04.01.2020 № 11 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ" призначено повторний автоматизований розподіл справи № 819/933/17, у зв`язку із відрахуванням зі штату суду судді Шульгача М.П.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2020 адміністративна справа № 819/933/17 передана для розгляду судді Тернопільського окружного адміністративного суду - Мірінович Уляні Анатоліївні.

Ухвалою від 05.01.2021 року головуючою суддею Мірнович У.А. прийнято до свого провадження адміністративну справу № 819/933/17 та призначено справу до судового розгляду на 13.01.2021 року.

13.01.2021 року, через відділ документального забезпечення суду відповідачем подано додаткові пояснення у справі, зі змісту яких слідує, що податковим органом при перевірці дотримання встановлених статтею 201 Податкового кодексу України строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлено факт порушення встановлених термінів реєстрації податкових накладних у 31 (тридцяти одному) випадку, що є законною підставою для накладення штрафу, передбаченого пунктом 120-1 статті 120 Податкового кодексу України (арк. справи 77-78, Том ІІ).

22.01.2021 року, через відділ документального забезпечення суду, представником відповідача подано клопотання про долучення додаткових доказів, а саме: відомостей за період з 05.11.2015 року по 30.12.2016 року про стан рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість ТДВ «Кременчанка» та суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у вказаний період (арк. справи 92-119, Том ІІ)

Окрім цього, станом на 22.01.2021 року представником відповідача подано через відділ документального забезпечення суду додаткові пояснення щодо позовних вимог (арк. справи 121-125, Том ІІ).

27.01.2021 року, позивачем через відділ документального забезпечення суду, подано заперечення щодо додаткових пояснень відповідача (арк. справи 125-127).

У судовому засіданні від 16.02.2021 року, сторони надали письмові клопотання та додаткові пояснення стосовно понесених позивачем судових витрат.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

З матеріалів справи слідує, що Товариство з додатковою відповідальністю «Кременчанка» зареєстровано як юридична особа 03.02.1995 року з основним видом економічної діяльності « 52.10 Складське господарство» та з 08.02.1995 року взятий на облік, як платник податків, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (арк. справи 39-49, Том І).

З Витягу з реєстру платників податку на додану вартість №006 форми №2-ВР слідує, що Товариство з додатковою відповідальністю «Кременчанка» 22.09.1997 року зареєстровано платником податку на додану вартість з індивідуальним податковим номером: 94 (арк. справи 51, Том 1).

Головним управлінням ДФС у Тернопільській області проведено камеральну перевірку даних податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТДВ «Кременчанка», результати якої оформлено актом камеральної перевірки №434/19-00-12-01/7/05516139 від 02.03.2017 року про результати камеральної перевірки даних, податкової звітності та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТДВ «Кременчанка» за листопад 2015 р., квітень листопад 2016р (арк. справи 12-13, Том 1).

Актом перевірки зафіксовано, що згідно з інформаційної системи «Єдиний реєстр податкових накладних» податкові накладні, виписані ТДВ «Кременчанка», що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість за листопад 2015 року листопад 2016 року, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням встановлених статтею 201 Податкового кодексу України термінів реєстрації, а саме:

- порушено терміни реєстрації (до 15 календарних днів) 28 (двадцяти восьми) податкових накладних на загальну суму ПДВ - 4616767,35 грн;

- порушено терміни реєстрації (від 16 до 30 календарних днів) - 3 (три) податкових накладних на загальну суму ПДВ 252510,93 грн.

Не погоджуючись з висновками акта перевірки, платником подано заперечення від 14.03.2017 №381 (вх. №953 від 14.03.2017) (арк. справи 14-16, Том 1)

За наслідками розгляду заперечень висновки акта перевірки залишені без змін, про що відповідачем проінформовано позивача листом від 23.03.2017 №990/10/19-00-12-01/12/3122 (арк. справи 17).

На підставі акта перевірки від 02.03.2017 №434/19-00-12-01/05516139 та відповідно до вимог пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 27.03.2017 №, яким застосовано штрафні санкції у розмірі 10% від суми податку на додану вартість, зазначеної в податкових накладних, зареєстрованих з порушенням встановлених термінів до 15 календарних днів на загальну суму 461676,76 грн. (4616767,35 грн х 10% ) та у розмірі 20% від суми податку на додану вартість, зазначеної в податкових накладних зареєстрованих з порушенням встановлених термінів від 16 до 30 календарних днів на загальну суму 50502,19 грн. (252510,93 грн. х 20% ).

Податкове повідомлення рішення вручено платнику безпосередньо 28.03.2017, що засвідчено підписом платника на примірнику рішення та ним не заперечується.

Направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд у постанові від 13.08.2020 року №К/9901/1913/17 зазначив, що судами не з`ясовано, чи Товариство намагалось своєчасно зареєструвати податкові накладні, але реєстрація з певних причин не здійснена, зокрема, Товариством не надавались до матеріалів справи квитанції № 1. Разом з тим, в акті перевірки відображено, що позивачем за період квітень-листопад 2016 здійснювалась реєстрація податкових накладних, але з порушенням встановленого законом строку. Відтак, висновки суду апеляційної інстанції є логічно-непослідовними щодо причинно-наслідкового зв`язку між бездіяльністю податкового органу і порушенням позивачем строку реєстрації податкових накладних.

Враховуючи матеріали судової справи, зважаючи на висновки Верховного Суду при направленні справи на новий судовий розгляд судом встановлено наступне.

За змістом підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (у редакції, чинній з 01 січня 2017 року) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування ПДВ (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування ПДВ, даних ЄРПН та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки визначено статтею 76 Податкового кодексу України, пунктом 76.3 якої встановлено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Водночас згідно з положеннями пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Зміст наведених законодавчих приписів дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки, окрім питань правильності оформлення податкових декларацій, уточнюючих розрахунків можуть бути й інші питання, зокрема пов`язані із своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, а тому, з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.

Вказана правова позиція є сталою та неодноразово висловлювалась й у постановах Верховного Суду, зокрема від 18 травня 2018 року у справі №804/4483/17, від 29 січня 2019 року у справі №805/4868/16-а, від 21 лютого 2019 року у справі №808/2404/17.

За визначенням підпункту 14.1.60 пункту14.1 статті14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Так, з 01.01.2015 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 №71-VIII, яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість та пункт 11 підрозділу 2 Розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України доповнено абзацом 8 такого змісту: з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

В межах спірних правовідносин підлягають дослідженню обставини щодо наявності (відсутності) підстав для застосування юридичної відповідальності у вигляді штрафу, передбаченого пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України у зв`язку з порушенням строків реєстрації цих податкових накладних.

Об`єктом камеральної перевірки є, серед іншого, дані Єдиного реєстру податкових накладних. Саме аналізуючи дані цього реєстру у ході проведення камеральної перевірки відповідач встановив порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, що і стало підставою для накладення штрафу.

Предмет камеральної перевірки в межах спірних правовідносин охоплює питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 25 січня 2019 року (справа №826/1479/17), від 31 липня 2018 року (справа № 804/4056/17), а відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Із наявних в матеріалів справи доказів судом встановлено та не заперечується сторонами, що перелічені в акті камеральної перевірки податкові накладні ТДВ «Кременчанка», складені за період з листопада 2015 року по листопад 2016 року, зареєстровані платником податків з порушенням встановлених Податковим кодексом України строків.

Зі змісту акту перевірки від 02.03.2017 слідує, що кількість днів порушення термінів реєстрації коливається від 16 до 43 днів (43 та 42 днів пропуску строку стосується двох ПН).

Дані обставини не викликають у суду обґрунтованого сумніву щодо їх достовірності, відтак такі в силу приписів частини 1 статті 78 КАС України доказуванню не підлягають.

В обґрунтування протиправності оскаржуваного рішення контролюючого органу позивач вказує на те, що затримка реєстрації податкових накладених відбулася не з вини позивача, а в наслідок незаконної бездіяльності відповідача, оскільки ним протиправно утворено недостатній баланс на рахунку ТДВ «Кременчанка» у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, що, відповідно, унеможливило реєстрацію податкових накладних у передбачені строки.

Зазначає, що бездіяльність відповідача полягала в тому, що податковим органом на звернення позивача, протиправно не внесено зміни у інтегровану картку платника податків щодо зменшення суми заявленого бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 945685,00 грн шляхом віднесення вказаної суми в рахунок суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду. Відповідач, позивачу вказав, що пункт 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України, в редакції, чинній на момент звернення позивача до контролюючого органу, не передбачав збільшення суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, на суму перевищення заявленої платником суми бюджетного відшкодування ПДВ.

Оцінюючи доводи позивача щодо порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у зв`язку із неможливістю вчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних ненавмисно, суд зазначає наступне.

Згідно з пункту 200-1.5. статті 200-1 Податкового кодексу України з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у виданих податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.

Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1177), (далі - Порядок № 569) визначено, що рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку (п.2 Порядку № 569).

Відповідно до пункту 13 Порядку № 569, ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).

Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.

Стосовно допущеної, за твердженням ТДВ «Кременчанка», бездіяльності зі сторони податкового органу, щодо не зарахування суми заявленого позивачем бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 945685,00 грн на рахунок ТДВ «Кременчанка» у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (СЕА ПДВ), яке вплинуло на незбільшення реєстраційного ліміту для реєстрації податкових накладних у квітні 2016 року, то підчас судового розгляду позивачем не надано, а судом не здобуто жодного допустимого доказу, (зокрема, але не виключно - судових рішень) який би свідчив про бездіяльність відповідача у її причинно-наслідковому зв`язку з можливістю здійснити реєстрацію податкових накладних у визначений законом строк.

Водночас, відповідачем надано відомості про стан рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість ТДВ «Кременчанка» та суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у період за період з 05.11.2015 року по 30.12.2016 року (арк. справи 92-119, Том ІІ).

Зі змісту вказаних відомостей слідує, що у період несвоєчасно зареєстрованих позивачем податкових накладних, перелік яких міститься в акті камеральної перевірки, сума реєстраційного ліміту у позивача в жодному із періодів не була від`ємною, та як правило перевищувала розмір суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у період за період з 05.11.2015 року по 30.12.2016 року, та зокрема щодо яких нараховано штрафні санкції.

Однак, позивач стверджує, що реєстрація зазначених податкових накладних не відбулась у визначені законом строки, через не зарахування податковим органом в систему електронного адміністрування ПДВ суми в розмірі 945685,00 грн.

Судом встановлено, що сума податку на додану вартість, по податкових накладних, які несвоєчасно зареєстровано позивачем, становить 4869278,00 грн.

Таким чином, навіть за умови зарахування відповідачем в систему електронного адміністрування ПДВ суми в розмірі 945685,00 грн, її не було б достатньо для того, щоб "забезпечити" своєчасну реєстрацію усіх накладних, вказаних відповідачем у акті камеральної перевірки, окрім того, як зазначалось вище, сума реєстраційного ліміту у позивача в жодному із періодів не була від`ємною.

З огляду на що, суд критично оцінює такі твердження позивача щодо наявності незалежних від нього причин, що зумовили не своєчасну реєстрацію таких податкових накладних. Більше того, позивачем визнано, що у встановлений для реєстрації накладних строк, останнім такі до реєстрації не подавались, та відповідачем рішення про відмову в їх реєстрації не приймались, зокрема з причин недостатності сум реєстраційного ліміту.

В Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних не міститься визначення поняття "реєстрація податкової накладної". Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 12 липня 2019 року (справа №0940/1600/18), від 12 лютого 2020 року (справа №1640/3102/18).

Вищенаведені положення нормативних актів, та встановлені обставини справи, дозволяють суду прийти до висновку про те, що затримка реєстрації податкових накладених відбулася з вини позивача, а не в наслідок того, що податковим органом допущено бездіяльність, яка призвела до незбільшення реєстраційного ліміту позивача для реєстрації податкових накладних у квітні 2016 року, з огляду на що, податкове повідомлення-рішення від 27.03.2017 року № є правомірним та таким, що винесене податковим органом на підставі та у спосіб, передбачений законом.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позовних вимог Товариства з додатковою відповідальністю "Кременчанка" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про скасування податкового повідомлення - рішення № від 27.03.2017 прийнятого Головним управлінням ДФС у Тернопільській області на підставі Акта про результати камеральної перевірки даних, податкової звітності та даних Єдиного реєстру податкових накладних за листопад 2015, квітень-листопад 2016 року №434/19-00-12-01/7/05516139 від 02.03.2017, -відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19 лютого 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач: Товариство з додатковою відповідальністю "Кременчанка" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Березина, 26, м. Кременець, Тернопільська область,47003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 05516139);

відповідач: Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Білецька, 1, м. Тернопіль, 46003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43142763).

Головуючий суддя Мірінович У.А.