Справа № 160/6949/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 лютого 2021 року Справа №160/6949/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ніколайчук С.В.

при секретарі судового засідання Федуркіній А.В.

за участі:

представника позивача Пащенко В.І.

представника заявника Армашової І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву Дніпропетровської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення у справі № 160/6949/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Держави України в особі Дніпропетровської обласної прокуратури (пр. Д.Яворницького, 38, м. Дніпро, 49044, ) про відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

02 лютого 2021 року Дніпропетровська обласна прокуратура звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з заявою, у якій просить роз`яснити рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 160/6949/20 в частині порядку списання коштів з Дніпропетровської обласної прокуратури для відшкодування матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_1 актом, що визнаний неконституційним, при відсутності відповідних рахунків призначених для цієї мети.

Відповідно до довідки Дніпропетровського окружного суду суддя ОСОБА_2 з 02 лютого 2021 року по 09 лютого 2021 року знаходилась у відпустці.

Ухвалою від 11 лютого 2021 року заяву Дніпропетровської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення у справі № 160/6949/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Держави України в особі Дніпропетровської обласної прокуратури (пр. Д.Яворницького, 38, м. Дніпро, 49044, ) про відшкодування матеріальної шкоди, призначено до розгляду у судовому засіданні на 18 лютого 2021 року о 10:30 год.

В судовому засіданні представник позивача проти задоволення заяви про роз`яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 160/6949/20 в частині порядку списання коштів з Дніпропетровської обласної прокуратури для відшкодування матеріальної шкоди заперечувала з посиланням на те, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 160/6949/20 є зрозумілим та роз`ясненню не підлягає.

Представник Дніпропетровської обласної прокуратури подану заяву про роз`яснення судового рішення підтримав.

Відповідно до ч. 3 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Ознайомившись із заявою відповідача про роз`яснення судового рішення, суд зробив наступні висновки.

Так, Дніпропетровським окружним адміністративним судом 13 жовтня 2020 року у справі № 160/6949/20 було проголошено рішення яким стягнуто з Держави України в особі Дніпропетровської обласної прокуратури (, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 38) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) матеріальну шкоду, у вигляді неотриманої частини заробітної плати, а саме посадового окладу визначеного за ч. 3 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру», завданої положеннями пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, що визнані неконституційними, за період з 01 липня 2015 року по 24 вересня 2019 року у сумі 767 464,47 грн. (сімсот шістдесят сім тисяч чотириста шістдесят чотири гривні 47 копійок).

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у справі № 160/6949/20 апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року - без змін.

Дніпропетровським окружним адміністративним судом 24 листопада 2020 року було видано виконавчий лист у справі № 160/6949/20 у якому зазначено: «Стягнути з Держави України в особі Дніпропетровської обласної прокуратури (, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 38) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) матеріальну шкоду, у вигляді неотриманої частини заробітної плати, а саме посадового окладу визначеного за ч. 3 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру», завданої положеннями пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, що визнані неконституційними, за період з 01 липня 2015 року по 24 вересня 2019 року у сумі 767 464,47 грн. (сімсот шістдесят сім тисяч чотириста шістдесят чотири гривні 47 копійок)».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 254 Кодекс адміністративного судочинства України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Тобто, приписи вказаної норми передбачають можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи зі змісту положень цієї норми, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення в адміністративній справі» зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно з п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» №7 від 20 травня 2013 року, зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд зробив висновок, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, якщо існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Однак, у заяві про роз`яснення рішення не зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Зі змістй резолютивної частини рішення вбачається, що вона є цілком чіткою, зрозумілою та не двозначною, а тому розширеного тлумачення, шляхом її роз`яснення та прийняття процесуального акту з цього приводу, не потребується.

Наведені заявником мотиви стосовно відсутності у Дніпропетровській обласній прокуратурі відповідного рахунку щодо відшкодування шкоди, завданої фізичній особі актом, що визнаний неконституційним, аж ніяк не обґрунтовують необхідність надання роз`яснення резолютивної частини судового рішення.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 березня 2011 року (остаточне 10/06/2011) у справі «Сук проти України» (Заява № 10972/05) наголошував, що державні органи не можуть посилатися на відсутність коштів, як на підставу невиконання зобов`язань.

За наведених обставин, у задоволенні заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення від 13 жовтня 2020 року слід відмовити.

Керуючись статтями 241, 243, 244, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення у справі № 160/6949/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Держави України в особі Дніпропетровської обласної прокуратури (пр. Д.Яворницького, 38, м. Дніпро, 49044, ) про відшкодування матеріальної шкоди відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки, встановлені статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук