Справа № 380/7044/20
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2021-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2021 року справа №380/7044/20

зал судових засідань № 11

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гулика А. Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Кушика Й.-Д.М.,

представника позивача Кіт У.В.,

представника відповідача Павліша О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом фермерського господарства Лелик до Головного управління ДПС у Львівській області, ДПС України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фермерського господарства Лелик , місцезнаходження: 80362, Львівська обл., Жовківський р-н, смт. Куликів, вул. Яворницького, 2 до Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ДПС України , місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 05.05.2020 № 1550265/22354810 щодо податкової накладної від 10.04.2020 № 8;

- зобов`язати ДПС України внести до єдиного реєстру податкових накладних відомості щодо реєстрації податкової накладної від 10.04.2020 № 8.

Ухвалою від 07.09.2020 суддя прийняв позовну заяву до розгляду й відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 11.11.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач уклав договір поставки великої рогатої худоби з товариством з обмеженою відповідальністю «Богатир» (далі ТзОВ «Богатир») на суму 110361,90грн. За результатами вказаної господарської операції позивач надіслав до Головного управління ДПС у Львівській області для реєстрації податкову накладну від 10.04.2020 № 8. Позивач зазначає, що відповідач протиправно зупинив реєстрацію вказаної податкової накладної з підстав ненадання платником податків копій документів (розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків). Позивач вказує, що через фінансове становище покупця він не зміг одразу оплатити послуги поставки, а тому позивач не зміг подати вказані документи відповідачу. Вказані пояснення позивача відповідач не взяв до уваги та прийняв рішення про відмову у реєстрації податкової накладної. Відтак, рішення Головного управління ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкової накладної є невмотивованим та безпідставним.

29.09.2020 представник відповідача ГУ ДПС у Львівській області подала до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив. Відзив обґрунтований тим, що у ГУ ДПС у Львівській області були законні підстави для прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, оскільки позивач не надав копій розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. Відтак, прийняті ГУ ДПС у Львівській області рішення є правомірними, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Представник позивача 08.10.2020 подала до суду відповідь на відзив, в якій зазначає, що ТзОВ «Богатир» досі не здійснило розрахунку з позивачем за отриманий за договором товар, що підтверджується актами взаємних звірок за період з 10.04.2020 по 17.08.2020. Позивач зазначає, що неможливість покупця оплатити отриманий товар не може бути підставою для сумнівів в реальності господарської операції.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала. Просила суд задовольнити позов повністю.

У судовому засіданні представник відповідача ГУ ДПС у Львівській області проти позовних вимог заперечив. Просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Відповідач ДПС України явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання. Клопотань про розгляд справи без участі його представника до суду не надходило.

Заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач фермерське господарство «Лелик» , місцезнаходження: 80362, Львівська обл., Жовківський р-н, смт. Куликів, вул.Яворницького, 2.

Позивач подав для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 10.04.2020 № 8.

24.04.2020 ДПС України сформувала квитанцію № про зупинення реєстрації податкової накладної від 10.04.2020 № 8, в якій зазначено, що документ (податкова накладна) прийнято, реєстрація зупинена. Причиною зупинення вказано те, що операція відповідає вимогам п. 1 Критеріїв ризикованості здійснення операцій.

Позивач подав повідомлення №2 від 30.04.2020 про надання пояснень із долученням додаткових документів (угоди №4 від 06.02.2019, видаткової накладної №42 від 10.04.2020, товарно-транспортної накладної від 10.04.2020, довіреності від 10.04.2020 №6 на одержання товару).

05.05.2020 ГУ ДПС у Львівській області прийняло рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1550265/22354810, яким відмовило в реєстрації податкової накладної від 10.04.2020 № 8.

Вважаючи вказане рішення ГУ ДПС у Львівській області протиправним, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі ПК України).

У пункті 201.10 статті 201 ПК України, зокрема, передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 вказаної статті та/або пунктом 192.1 статті 192 ПК України, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 зазначеної статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних від 29.12.2010 №1246 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 204 (далі Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Як передбачено пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно з пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 вказаного Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У пунктах 14, 15 Порядку №1246 встановлено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 вказаного Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165) у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

На час виникнення спірних у цій справі правовідносин критерії ризиковості здійснення операцій визначались додатком №3 до Порядку №1165.

Суд встановив, що у квитанції № зазначено, що документ (розрахунок коригування) прийнято, реєстрація зупинена. Причиною зупинення вказано те, що операція відповідає п.1 Критеріїв ризиковості операцій.

У п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій зазначено, що одним з таких критеріїв є обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній /розрахунку коригуваннядо податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару /послуги та обсягу його постачання.

Суд зазначає, що зупинення реєстрації розрахунку коригування на підставі критеріїв ризиковості, встановлених постановою Кабінету Міністрів України, порушувало принцип правової визначеності та передбачуваності, а, відтак, було неправомірним.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах від 02.04.2019 у справі №822/1878/18, постанові від 21.05.2019 у справі № 815/2791/18, постанові від 09.07.2019 у справі №140/2093/18.

Крім цього, суд погоджується із аргументами позивача про те, що відповідачі не довели обґрунтованості зупинення реєстрації розрахунку коригування, а саме наявності в них податкової інформації про ризиковість такої операції. Вказані аргументи позивача відповідачі не простували.

Суд вказує на те, що у згаданій квитанції також запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт Критеріїв оцінки призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

До того ж, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 27.04.2020 у справі №360/1050/19.

Суд звертає увагу на те, що контролюючий орган у квитанції № не вказав конкретного переліку документів, необхідних для прийняття такого рішення.

Разом з тим, позивач після складення вказаної квитанції надав контролюючому органу пояснення та додаткові документи.

Суд встановив, що здійснення господарської операції позивача із контрагентом ТзОВ «Богатир» підтверджується наступним.

06.02.2019 позивач уклав з ТзОВ «Богатир» угоду №4 на купівлю поголів`я великої рогатої худоби, відповідно до умов якої позивач продає, а ТзОВ «Богатир» приймає і оплачує поголів`я великої рогатої худоби живою вагою.

На підтвердження здійснення господарської операції з ТзОВ «Богатир» позивач надав відповідачу копії таких документів: видаткової накладної №42 від 10.04.2020, товарно-транспортної накладної від 10.04.2020, довіреності від 10.04.2020 №6 на одержання товару.

Крім того, позивач надав копію акта звірки взаємних розрахунків з ТзОВ «Богатир» за період з 10.04.2020 по 17.08.2020, який підтверджує наявність у ТзОВ «Богатир» заборгованості перед позивачем щодо оплати за угодою №4 від 06.02.2019.

Згідно з довідкою позивача №04 від 05.02.2021 заборгованість ТзОВ «Богатир» на користь ФГ «Лелик» за поставку великої рогатої худоби становить 18393,65грн.

Суд дослідив первинні документи та розрахункові документи, які позивач надав контролюючому органу та встановив, що такі оформлені у відповідності до вимог складення, не мають дефекту щодо форми, змісту або походження, які у відповідності до статей 198, 201 ПК України, частини другої статті 9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність, пунктом 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 спричиняють втрату первинними документами юридичної сили і доказовості.

Отже, позивач на підтвердження здійснення господарських операцій подав письмові пояснення (повідомлення щодо подачі документів) та відповідні докази, в яких зазначено про умови господарських операцій, та необхідні документи для реєстрації податкової накладної.

Суд вважає, що господарська операція, за наслідками яких складено спірну податкову накладу, здійснена позивачем в межах його господарської діяльності, підтверджується первинними документами. При цьому, контролюючим органом не взято до уваги письмові пояснення платника податків. Факт затримки розрахунку ТзОВ «Богатир» за угодою №4 від 06.02.2019 про купівлю поголів`я великої рогатої худоби, не може слугувати єдиною підставою для визнання господарської операції ризиковою.

На думку суду, відповідач не надав належної оцінки документам і письмовим поясненням позивача щодо господарської операції. В той же час, відповідач виявив надмірний формалізм, відступивши від оцінки суті господарської операції.

В подальшому ГУ ДПС у Львівській області прийняло рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування від 05.05.2020 № 1550265/22354810, яким відмовило в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Підставою прийняття вказаного рішення вказано ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів.

Суд повторно звертає увагу на те, що надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної залежить, зокрема, від чіткого визначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Виходячи з того, що контролюючий орган у квитанції № не вказав конкретного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, а також того, що позивач надав всі наявні у нього первинні та розрахункові документи необхідні для підтвердження здійснення господарської операції, суд дійшов висновку про те, що рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.05.2020 № 1550265/22354810 не відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), оскільки є необґрунтованим та прийнятим не на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України.

Таким чином, суд дійшов висновку про протиправність рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.05.2020 № 1550265/22354810, а тому таке необхідно скасувати.

Враховуючи встановлені обставини, з метою ефективного захисту позивача від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 10.04.2020 № 8, що складена фермерським господарством «Лелик», датою її фактичного отримання.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до положень статті 139 КАС України необхідно стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь фермерського господарства «Лелик» судовий збір у розмірі 1051,00 грн, а також з Головного управління ДПС у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь фермерського господарством «Лелик» судовий збір у розмірі 1051,00 грн, сплачений згідно з платіжним дорученням №864 від 12.08.2020.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд

в и р і ш и в :

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 05.05.2020 № 1550265/22354810 щодо податкової накладної від 10.04.2020 № 8.

Зобов`язати ДПС України внести до єдиного реєстру податкових накладних відомості щодо реєстрації податкової накладної від 10.04.2020 № 8 датою її фактичного отримання.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35 за рахунок бюджетних асигнувань на користь фермерського господарства Лелик , місцезнаходження: 80362, Львівська обл., Жовківський р-н, смт. Куликів, вул. Яворницького, 2 сплачений судовий збір в розмірі 1051,00грн.

Стягнути з ДПС України , місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8 за рахунок бюджетних асигнувань на користь фермерського господарства Лелик , місцезнаходження: 80362, Львівська обл., Жовківський р-н, смт. Куликів, вул. Яворницького, 2 сплачений судовий збір в розмірі 1051,00грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 22 лютого 2021 року.

Суддя А.Г. Гулик