Справа № 520/8829/2020
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2021-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Спірідонов М.О.

09 лютого 2021 р.Справа № 520/8829/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Білюк Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року по справі за адміністративним позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт, -

в с т а н о в и в:

10.07.2020 року Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі Інспекція), звернувся з позовом, в якому просить суд припинити ОСОБА_1 право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) про зміну даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по АДРЕСА_1 » № ХК 82.

Обґрунтовує позовні вимоги позивач тим, що реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» за адресою: АДРЕСА_1 , виконується зі збільшенням загальної площі з 329,4 кв.м. до 431,7 кв.м., тобто зі зміною зовнішньої конфігурації об`єкта, без отримання вихідних даних для проектування (містобудівних умов та обмежень), а в повідомлені про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ХК 82 зазначено недостовірні данні щодо містобудівних умов та обмежень, та як наслідок належно затвердженої проектної документації.

Також Інспекція зазначила, що в даному випадку одним із обов`язкових документів, який дає право виконувати будівельні роботи є містобудівні умови та обмеження, які у забудовника ОСОБА_1 відсутні. Відсутність містобудівних умов та обмежень також дає підстави стверджувати про відсутність у забудовника належним чином затвердженого проекту, оскільки розробити та затвердити такий проект за відсутності містобудівних умов та обмежень в даному випадку у законний спосіб не можливо.

Додатково позивач зауважив, що припинення права на виконання будівельних робіт на вищевказаному об`єкті є достатньою і необхідною передумовою для упередження прийняття такого об`єкту до експлуатації та подальшої реєстрації речових прав на нього, а отже і для упередження легалізації самочинного будівництва на території міста Харкова.

У відзиві на адміністративний позов відповідач зазначає, що зверненню до адміністративного суду з позовом про скасування повідомлення про початок будівельних робіт повинно передувати здійснення уповноваженим органом державного архітектурно-будівельного контролю заходів такого контролю, які можуть бути виражені виключно у проведенні планових та позапланових перевірок.

Також відповідач зазначив, що інформація, отримана від адміністрації Основ`янського Харківської міської ради та відділу самоврядного контролю за використанням земель, по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт та звернення до адміністративного суду з відповідним позовом.

Додатково відповідач звертає увагу про неможливість приймати у якості належного та допустимого доказу твердження позивача про те, що геометричні розмірі об`єкту реконструкції та його розташування не відповідають показникам, зазначеним у схемі забудови земельної ділянки, оскільки такі твердження базуються на припущеннях, які не підкріплені відповідними та належними доказами.

Відповідно до інформації, яка міститься на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва стосовно об`єкта «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по АДРЕСА_1 », декларація про введення об`єкту в експлуатацію зареєстрована від 21.07.2020 року № ХК66, таким чином, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 року Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Судове рішення вмотивоване тим, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення відповідачем дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт. Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Не погоджуючись із судовим рішенням, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради подано апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Аргументи, наведені позивачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, аналогічні наведеним у позовній заяві.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції, - без змін.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом встановлено, що адміністрація Основ`янського району Харківської міської ради листом від 05.06.2020 року № 936/0/194-20 (вх. № 7779/0/39-20 від 05.06.2020 року) повідомила Департамент територіального контролю Харківської міської ради (у складі якого функціонує Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради) про факт проведення будівельних робіт по АДРЕСА_1 (а.с. 18-22).

Вказаним листом позивача було повідомлено про влаштування прибудови до житлового будинку. До листа додано викопіювання з офіційного сайту Держархбудінспекції України з відомостями про наявність у забудовника дозвільних документів на проведення будівельних робіт.

22.06.2020 року відділом самоврядного контролю за використанням земель Департаменту територіального контролю Харківської міської ради складено акт обстеження земельної ділянки по просп. Гагаріна, 56 у м. Харкові. У ході обстеження позивачем було встановлено, що на земельній ділянці орієнтовною площею 0,0110 га, що розташована впритул до нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-6, 15-18, ведуться будівельні роботи. Право користування земельною ділянкою належним чином не оформлено (а.с. 29-31).

На офіційному сайті Держархбудінспекції України наявна інформація по об`єкту: «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна, 56 в м. Харкові; Харківська обл., м. Харків, просп. Гагаріна, 56», а саме: повідомлення про початок будівельних робіт № ХК 82, травень 2020 (замовник - фізична особа) (а.с.22).

Згідно інформації, зазначеної в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за № ХК 82 на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по АДРЕСА_1 » (а.с.23-26): замовник: ОСОБА_1 ; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані: не потребується відповідно до п. 25 Переліку будівництва для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 року № 289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації); загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації 431,7 кв.м.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» загальною площею 329,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 1392 від 24.10.2018 року, на праві приватної власності належать Кравцовій АО.( а.с. 27).

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає.

Частиною 5 ст. 5 Закону України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V) унормовано, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом від 17.02.2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI) (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698 (далі - Порядок № 698), Законом України від 20.05.1999 року № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон № 687-XIV).

Статтею 9 Закону № 687-XIV передбачено, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом № 3038-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону № 687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову до суду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт, або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову (заяви) без розгляду, є підставою для відновлення виконання підготовчих та/або будівельних робіт (крім випадків, якщо підготовчі та/або будівельні роботи зупинені через ненабуття права на їх виконання).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю використовує відомості з електронної системи з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 411 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 411 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 411 Закону № 3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до ч. 4 ст. 411 Закону № 3038-VI, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком № 698.

Відповідно до п. 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією посадовими особами Держархбудінспекцією шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Згідно з п. 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Відповідно до абз. 6 ст. 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами лише за наявності підстав та в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ст. ст. 5, 6 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється шляхом проведення планових та позапланових заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснювати захід, та предмет перевірки.

Частиною 2 ст. 7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначення прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами органами державного архітектурно-будівельного контролю (суб`єкт нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Колегія суддів зазначає, що інформація, отримана від адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради та відділу самоврядного контролю за використанням земель Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного нагляду (контролю), а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт та звернення до суду з відповідним позовом.

Доказів проведення органом державного архітектурно-будівельного контролю будь-яких інших дій та заходів державного (контролю) в порядку, передбаченому Законом № 877-V та Законом № 877-V, які могли би підтвердити правомірність висновків про наявність підстав вважати об`єкт, що розташований за адресою по просп. Гагаріна, 56 у м. Харкові, самочинним будівництвом, які передували зверненню до суду з відповідним позовом Інспекцією судам першої та апеляційної інстанцій не надано.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 ст. 34 Закону № 3038-VI передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Матеріалами справи підтверджується, що згідно інформації, яка міститься на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва стосовно об`єкта «Реконструкція нежитлових приміщень (магазин) 1-го поверху № 1-6, 15-18 в літ. «А-9» по просп. Гагаріна, буд. 56 у м. Харкові», декларація про введення об`єкту в експлуатацію від 21.07.2020 року № ХК66 є зареєстрованою.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в давному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.

Після реєстрації декларації про готовність об`єкту до експлуатації, повідомлення про початок виконання будівельних робіт вичерпує свою дію фактом виконання.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 року у справі № 804/1510/16, від 02.10.2018 року у справі № 465/1461/16-а та від 05.06.2019 року у справі № 815/3172/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, колегія суддів вважає, що оскільки органом державного архітектурно-будівельно контролю жодного розпорядчого акту щодо скасування декларації про введення об`єкту в експлуатацію від 21.07.2020 року № ХК66 не приймалось, а остання вичерпала свою дію фактом її виконання та, враховуючи факт відсутності доказів здійснення органом державного архітектурно-будівельного контролю будь-яких інших дій та заходів державного (контролю), скасування права на виконання будівельних робіт після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації є незаконним.

Інші доводи апеляційної скарги та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року, - без змін.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суд набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку на протязі тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц
Постанова у повному обсязі виготовлена і підписана 19 лютого 2021 року.