Справа № 420/1128/21
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2021-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1128/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 21.09.2020 року № КТ-UA-2020, -

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Одеської митниці Держмитслужби, в якій просило: визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020 від 21.09.2020.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. 13.08.2020 року Позивач звернувся до Одеської митниці Держмитслужби з МД № UA500490/2020/500682 типу ІМ 40 ДЕ для митного оформлення (випуску) товару «Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6 %, завтовшки до 1 мм., не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: STENSON. Країна виробництва CN» за кодом згідно УКТЗЕД. 21.09.2020 Одеською митницею Держмитслужби було винесено рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020 та змінено код оформлюваного товару з «№ 1 - 1. Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6%, завтовшки до 1мм, не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: «STENSON». Країна виробництва CN» на «Двошаровий текстильний матеріал з покриттям пластмасами, гнучкий, не самоклейний, не прозорий, з тисненням та малюнком: 1) шар матеріалу з полівінілхлориду, пластифікованого складними ефірами фталевої кислоти, з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо, 2) шар текстильного матеріалу - тканина з синтетичних поліефірних ниток» згідно УКТ ЗЕД. Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» не погоджується з рішенням про визначення коду товару № КТ-UA-2020 від 21.09.2020 Одеської митниці Держмитслужби, оскільки вважає, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням положень чинного законодавства України, зокрема пункту 4 статті 3, частини 4 статті 69, частин 1-3 статті 318, частини 1, 2 статті 356 МК України, Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Держмитслужби № 256 від 14.07.2020, пункту 2 розділу ІІІ, пункту 1 розділу IV, пункту 2 розділу V, пункту 6 розділу VI, пункту 8 розділу VI, пункту 12 розділу VI Порядку № 1058, пункту 5 розділу ІІІ та пункту 14 розділу ІІІ Порядку № 650, а тому є безпідставним, необґрунтованим, протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01.02.2021 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 21.09.2020 року № КТ-UA-2020 було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Згідно з ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Станом на час розгляду справи відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

З урахуванням зазначеного, суд вирішив розглянути вказану справу в письмовому провадженні.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» 16.06.2020 року уклало з компанією NINGBO OCEAN WIDE INTERNATIONAL TRADING CO., LTD (Китай) контракт № NOW-VT, відповідно до умов якого компанія зобов`язалась продати позивачу товар у кількості та асортименті, вказаних у інвойсах на кожну партію товару.

13.08.2020 року з метою митного оформлення поставленого за вказаним договором товару Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» звернулося до Одеської митниці Держмитслужби з митною декларацією № UA500490/2020/500682 типу ІМ 40 ДЕ, в якій містився наступний опис товару: «Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6 %, завтовшки до 1 мм., не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: STENSON. Країна виробництва CN»

В графі 33 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року було зазначено код товару згідно УКТ ЗЕД - , який передбачає застосування ввізного мита за ставкою - 5 % від митної вартості товару.

Для підтвердження заявлених у митній декларації № UA500490/2020/500682 відомостей декларантом було надано до Одеської митниці Держмитслужби для митного оформлення наступні документи: копії контракту № NOW-VT від 16.06.2020 року, інвойсу від 16.07.2020 року № VT0020, пакувального листа від 16.07.2020 року № VT0020, коносаменту від 16.07.2020 року № G, наряду № 39 від 11.08.2020 року, товарно-транспортних накладних № 39/1 та № 39/2, актів зважування контейнерів від 13.08.2020 року № 114172 та № 114179, лист від 15.08.2020 року та пакувальний лист від 15.08.2020 року № VT0020/1, які надійшли від продавця товару за запитом декларанта, щодо наведення уточнюючих даних стосовно вантажу (розподіл на 3 типи).

15.08.2020 року Одеська митниця Держмитслужби провела митний огляд товарів за МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року у зв`язку із проведенням неавтоматизованого контролю за формами контролю 202-1, 902-1, про що було складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA500490/2020/500682, згідно якого опис, кількість, маркування та вага відповідають характеристикам товарів, зазначеним у митній декларації (інших документах).

Митним органом в ручному режимі було додано форми контролю 905-3, 911-1, які передбачають відбір проб та зразків товарів з метою встановлення точних відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів, про що було складено акт № 2 про взяття проб (зразків) товарів від 15.08.2020 року: товар № 1 «гнучка плівка ПВХ на основі (на маркуванні присутній напис «Шовкографія» та товар № 2 «гнучка плівка ПВХ на основі (на маркуванні присутній напис «на тканинній основі», для направлення до Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, та здійснено фотографування товарів.

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, Одеська митниця Держмитслужби здійснила відбір проб та зразків товарів за МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року на підставі рішення про взяття проб (зразків) товару від 15.08.2020 року № UA500490/2020/500682.

Одеська митниця Держмитслужби склала та направила запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 15.08.2020 року № 2 до Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби з метою встановлення точних відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів та застосування тарифного та нетарифного регулювання; перед експертом було поставлені наступні завдання: встановлення відповідності наданих зразків товару опису та відомостям, заявленим у графі 31 МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року; встановлення визначальних показників товару - матеріал з якого виготовлено товар, наявність фарбування, вибілення та кручення; включення до висновку інших істотних обставин.

19.08.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» отримало клопотання експерта Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби з супровідним листом від 19.08.2020 року № 7.17-36/7.10/923 щодо надання додаткової технічної інформації на товар за МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року, а саме: сертифікату аналізу виробника на товар з даними про кількісний вміст пластифікаторів та даними про хімічну природу пластифікаторів, у зв`язку з відсутністю в експертних підрозділах СЛЕД Держмитслужби технічної можливості визначення кількісного вмісту пластифікаторів через відсутність в Україні нормативної методики, а також проханням про часткове проведення дослідження без визначення кількісного вмісту пластифікаторів.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» у зв`язку з відсутністю зазначеного документа на момент запиту листом № 20/08/1 від 20.08.2020 року повідомило Одеську митницю Держмитслужби про відсутність відповідного сертифікату аналізу.

В подальшому Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» отримало від продавця товару копію запитуваного сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року з підтвердженням заявлених характеристик товару, яку було направлено до Одеської митниці Держмитслужби, яку митним органом листом від 21.08.2020 року № 7.10-4/28.5-01/7/12742 було направлено експерту.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» з метою випуску товарів на митну територію України подало зобов`язання № 19/08/1 від 19.08.2020 року протягом 45 днів з дати оформлення МД типу ТН подати до митного оформлення додаткову декларацію на товари та подано МД № UA500490/2020/501133 типу ІМ 40 ТН, яка була оформлена 21.08.2020 року, а товар випущено у вільний обіг.

Згідно висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0666 від 28.08.2020 року в результаті проведених досліджень надані на дослідження проби № 1, 2 по 1 м. п. у вигляді фрагментів пласких виробів, прямокутної форми; гнучкі, не самоклейні. Одношарові непористі матеріали з пластифікованого полівілхлориду; на лицьових боках проб наявні зображення, які отримано тисненням; на зворотніх боках проб наявні бороздки, які схожі на відбитки текстильного матеріалу полотняного переплетення з сітчастою структурою (сам текстильний матеріал відсутній; в тілі матеріалу виявлені лише поодинокі фрагменти волокон). Масова частка пластифікатора - показник, який експертні підрозділи визначають через відсутність нормативної методики. У зв`язку з цим дослідження проведено частково. Згідно додатково наданого сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 масова частка пластифікаторів більш як 6 %.

Одеська митниця Держмитслужби листом від 07.09.2020 року № 7.10-1/28.5-01/7/13407 звернулася до Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби щодо повернення залишків проб (зразків) товару з метою проведення повторного дослідження (експертизи) в Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

09.09.2020 року Одеська митниця Держмитслужби та Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби склали акт про передання проб (зразків) товарів № 8.

10.09.2020 року Одеська митниця Держмитслужби направила до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 09.09.2020 № 4.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» 21.09.2020 року отримало висновок Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби № -0446 від 18.09.2020 року, згідно якого за визначеними показниками (зовнішній вигляд, хімічний склад) встановлено, що проба № 1 «Шовкографія» та проба № 2 «На тканинній основі» товару являють собою відрізки гнучких несамоклейних плівок з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо. Визначити повний вміст компонентів у пробах, у тому числі вміст вторинних пластифікаторів у мас. %, не уявляється можливим у зв`язку з відсутністю необхідних методик. При мікроскопічному дослідженні проб пор не виявлено. Проба № 1 має ширину 1373±1 мм., товщину - 0,245±0,004 мм. Проба № 2 має ширину 1372±1 мм., товщину - 0,200±0,004 мм. На зображення проби товару, яка візуально схожа на пробу з маркуванням «на тканинній основі», видно маркувальні етикетки з написами «Клеенка вспененный ПВХ с тиснением на тканевой основе». Також на зображеннях видно розшарування матеріалу на два шари, один з яких схожий на тканину. Згідно інформації, викладеної на сайті виробника, товар «Клеенка вспененный ПВХ с тиснением на тканевой основе 1,37*20м Артикул: МА-2170» по зовнішньому вигляду схожий на надану пробу товару з маркуванням «На тканинній основі». На зворотній стороні проби № 1 «Шовкографія», на окремих ділянках, є залишки фрагментів синтетичних поліефірних ниток білого кольору. При відокремленні цих ниток для подальшого дослідження, на поверхні матеріалу проби залишають сліди. Такі сліди у вигляді паралельних та перпендикулярних смуг маються по всій зворотній поверхні матеріалу проби на більш-менш однакових відстанях. На зворотній стороні проби № 2 «На тканинній основі» є залишки поодиноких синтетичних поліефірних волокон, а також сліди у вигляді смуг, як і у пробі № 1 «Шовкографія». Враховуючи інформацію, наведену на наданих зображеннях товару, інформацію отриману з мережі Інтернет, візуального та мікроскопічного дослідження зворотної сторони проб та фрагментів ниток (волокон), експертний практичний досвід, можна зробити висновок, що на наданих пробах був присутній текстильний матеріал (тканина) з синтетичних поліефірних ниток. Подібні товари, що складаються з шару текстильного матеріалу (тканини, трикотажного полотна) та шару полімерного матеріалу, наприклад, можуть розглядатись у товарній позиції 5903 УКТЗЕД.

Враховуючи характеристики товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 21.09.2020 року Одеська митниця Держмитслужби прийняла рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020, яким заявлений код УКТ ЗЕД оформлюваного товару «№ 1 - 1. Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6%, завтовшки до 1мм, не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: «STENSON». Країна виробництва CN» було змінено на УКТ ЗЕД «Двошаровий текстильний матеріал з покриттям пластмасами, гнучкий, не самоклейний, не прозорий, з тисненням та малюнком: 1) шар матеріалу з полівінілхлориду, пластифікованого складними ефірами фталевої кислоти, з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо, 2) шар текстильного матеріалу - тканина з синтетичних поліефірних ниток».

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.320 Митного кодексу України форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Не допускається визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю. Форми та обсяг митного контролю після завершення митного оформлення, визначаються в порядку, встановленому цим Кодексом. На вимогу власника товарів, щодо яких визначено форму та обсяг митного контролю, або уповноваженої ним особи митні органи зобов`язані письмово повідомити про це протягом години, якщо інший строк повідомлення не визначено цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 та ч.4 ст.337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань митної справи.

Як вже було зазначено судом вище, під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації від 13.08.2020 року № UA500490/2020/500682, митним органом 15.08.2020 року було проведено митний огляд товарів у зв`язку із проведенням неавтоматизованого контролю за формами контролю 202-1, 902-1, про що було складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA500490/2020/500682, згідно якого опис, кількість, маркування та вага відповідають характеристикам товарів, зазначеним у митній декларації (інших документах); невідповідностей / порушень не виявлено.

Разом з цим, митним органом в ручному режимі було додано форми контролю 905-3, 911-1, які передбачають відбір проб та зразків товарів з метою встановлення точних відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів, про що було складено акт № 2 про взяття проб (зразків) товарів від 15.08.2020 року для направлення до Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, та здійснено фотографування товарів.

При цьому, митні формальності 202-1, 902-1, 905-3, 911-1 при митному оформленні товарів за МД від 13.08.2020 року № UA500490/2020/500682 не були обов`язковими, не сформовані в автоматичному режимі та були додані посадовими особами митного органу в ручному режимі, що підтверджується витягом з переліку митних формальностей за вказаною МД.

З урахуванням зазначеного, оскільки під час митного огляду товару було встановлено, що опис, кількість, маркування та вага відповідають характеристикам товарів, зазначеним у митній декларації (інших документах), невідповідностей / порушень не виявлено, а також митні формальності 202-1, 902-1, 905-3, 911-1 при митному оформленні товарів за МД від 13.08.2020 року № UA500490/2020/500682 не були обов`язковими, не сформовані в автоматичному режимі та були додані посадовими особами митного органу в ручному режимі, тому суд погоджується з позивачем, що Одеська митниця Держмитслужби порушила приписи статті 318 Митного кодексу України щодо виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.356 Митного кодексу України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону. Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.

З урахуванням встановлених обставин, на думку суду, рішення про взяття проб (зразків) товару від 15.08.2020 року № UA500490/2020/500682 не відповідає критерію вмотивованості, оскільки містить лише загальне посилання на результати застосування неавтоматизованого контролю, та було прийнято на підставі форм контролю, що не були обов`язкові до виконання.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.357 Митного кодексу України взяті проби (зразки) товарів під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття у строк, що не перевищує трьох календарних днів після їх взяття, надсилаються поштою або доставляються посадовою особою митного органу до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи). Проби (зразки) товарів, що швидко псуються або мають обмежений строк зберігання, доставляються для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи) не пізніше наступного дня після їх взяття. Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Згідно з ч.ч.8-9 ст.357 Митного кодексу України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Відповідно до ч.ч.12-13 ст.357 Митного кодексу України у разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту. Додаткові та повторні дослідження (аналізи, експертизи) призначаються на загальних підставах.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до запиту про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 09.09.2020 року № 4 та висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0446 від 18.09.2020 року акт про взяття проб (зразків) товарів та копія сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року з даними про кількісний вміст пластифікаторів і даними про хімічну природу пластифікаторів для проведення повторного дослідження до Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби не надавались.

Згідно з п.2 Розділу 3 Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 року № 1058 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.12.2016 року за № 1693/29823, до запиту додаються: оригінал акта про взяття проб (зразків) товарів (у разі взяття проб (зразків) товарів); копія акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у разі проведення); копії інших супровідних документів, які подаються при здійсненні податкового або митного контролю (митна декларація, зовнішньоекономічний договір (контракт), інвойси, рахунки-фактури, накладні, сертифікати (висновки, реєстраційні посвідчення уповноважених державних органів, якщо такі видавались); техніко-технологічна документація про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформація про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення. Достовірною техніко-технологічною документацією вважаються офіційно видані книги, стандарти, технічні умови, специфікації, каталоги, креслення, паспортні дані на виріб виробника.

Відповідно до положень Розділу 6 Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 року № 1058 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.12.2016 року за № 1693/29823, у разі наявності підстав вважати висновок необґрунтованим або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту. Рішення про призначення додаткового або повторного дослідження (аналізу, експертизи) під час здійснення податкового контролю, митного контролю та митного оформлення оформлюється уповноваженою посадовою особою органу ДФС у вигляді запиту про проведення дослідження (аналізу, експертизи). Для проведення додаткових або повторних досліджень (експертиз) використовуються залишки досліджених проб (зразків) товарів, які надавались для первинного дослідження (експертизи) (за наявності та достатньої для цього кількості).

Разом з цим, відповідач належним чином не обґрунтував наявність підстав для призначення повторного дослідження товару, адже висновок Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0666 від 28.08.2020 року відповідає відповідній формі та вимогам, під час проведення дослідження експертом застосовано методи досліджень та методики проведення експертиз, які визначені в нормативно-правових актах та нормативно-технічних документах, а результати дослідження (експертизи) чинні для наданих проб (зразків) товарів.

Згідно з висновком Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби на зворотніх боках проб наявні бороздки, які схожі на відбитки текстильного матеріалу полотняного переплетення з сітчастою структурою (сам текстильний матеріал відсутній; в тілі матеріалу виявлені лише поодинокі фрагменти волокон).

Відповідно до висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби на зворотній стороні проби № 1 «Шовкографія», на окремих ділянках, є залишки фрагментів синтетичних поліефірних ниток білого кольору. При відокремленні цих ниток для подальшого дослідження, на поверхні матеріалу проби залишають сліди. Такі сліди у вигляді паралельних та перпендикулярних смуг маються по всій зворотній поверхні матеріалу проби на більш-менш однакових відстанях. На зворотній стороні проби № 2 «На тканинній основі» є залишки поодиноких синтетичних поліефірних волокон, а також сліди у вигляді смуг, як і у пробі № 1 «Шовкографія».

При повторному дослідженні експерт зазначає, що за визначеними показниками (зовнішній вигляд, хімічний склад) встановлено, що проба № 1 «Шовкографія» та проба № 2 «На тканинній основі» товару являють собою відрізки гнучких несамоклейних плівок з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо.

Однак, при повторному дослідженні експерт вказує, що розшарування матеріалу на два шари видно лише на зображеннях, які візуально схожі на проби товару, а не на самих досліджуваних зразках. Тобто, експерт не підтверджує, що зазначені ним зображення є саме зображеннями досліджуваних зразків.

З урахуванням зазначеного, при повторному дослідженні зразків товару не було встановлено наявності другого шару у вигляді текстильного матеріалу шляхом органолептичного чи мікроскопічного дослідження, а виявлено лише поодинокі фрагменти волокон, що підтверджує характеристики товару, визначені первинним висновком.

Вказані обставини свідчать про встановлення відсутності на досліджуваних пробах текстильного матеріалу та підтверджують первинний висновок, що досліджувані проби товару є одношаровими плівками.

Згідно з п.12 Розділу 6 Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 року № 1058 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.12.2016 року за № 1693/29823, у висновку, підготовленому за результатами повторного дослідження (аналізу, експертизи), зазначаються відомості про результати первинного дослідження (аналізу, експертизи), вказуються причини розбіжностей із висновками первинного дослідження (аналізу, експертизи), якщо такі розбіжності мали місце.

Суд погоджується з позивачем, що висновок Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0446 від 18.09.2020 року не відповідає зазначеним вимогам, оскільки в ньому відсутні відомості про результати первинного дослідження (аналізу, експертизи), не вказано жодних розбіжностей з висновками первинного дослідження (аналізу, експертизи) та причини відповідних розбіжностей.

Тобто, такий висновок не може вважатися обґрунтованим.

Позивач стверджує, що твердження експерта щодо того, що на сайті виробника товар «клеенка вспененый ПВХ с тиснением на тканевой основе» артикулу МА-2170 по зовнішньому вигляду схожий на надану пробу товару з маркуванням «на тканинній основі» та щодо того, що на наданих пробах був присутній текстильний матеріал з синтетичних поліефірних ниток, є необґрунтованими та безпідставними, оскільки вони жодним чином не підтверджені документально. На сайті виробника відсутні будь-які фізико-хімічні характеристики товару, видно лише віддалене зображення лицьової сторони товару, а на імпортованому Позивачем товарі та товаросупровідних документах відсутні відомості про артикули та маркування, що взагалі не дає можливості провести його ідентифікацію і тотожність даних сайту до досліджуваних проб. До того ж, при проведенні повторного дослідження експертом не було встановлено наявності шару текстильного матеріалу, а лише висловлене припущення, що такий шар був.

Відповідно до п.3 Розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з п.2 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Відповідно до ч.1 ст.336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: 1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; 2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); 3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; 4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; 5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на митні органи; 6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; 7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу; 9) пост-митний контроль.

Згідно з п.4 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК. У випадку, передбаченому підпунктом «а» абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю. У випадку, передбаченому підпунктом «б» абзацу четвертого цього пункту, перевіряється відповідність характеристик товару критеріям, визначальним для класифікації товару згідно з УКТЗЕД за наведеними характеристиками товару в Рішенні. У випадку, передбаченому підпунктами «б», «в» абзацу четвертого цього пункту, виявлені Рішення на ідентичні або подібні (аналогічні) товари беруться до уваги. У разі якщо заявлений товар не передбачений підпунктами «а»- «в» абзацу четвертого цього пункту, процедура контролю правильності класифікації товару здійснюється відповідно до цього Порядку.

Відповідно до п.5 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

Суд встановив, що митний орган під час здійснення митного контролю, до відібрання зразків товару та призначення митної експертизи не здійснив письмового повідомлення декларанта про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД, не запитав у декларанта техніко-технологічну документацію про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформацію про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення, тощо.

Згідно з положеннями ст.67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ч.ч.1-4 ст.69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Згідно з ч.ч.7-8 ст.69 Митного кодексу України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом з цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, що містяться в Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Держмитслужби № 256 від 14.07.2020 року, класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами, крім іншого:

Правило 1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.

Згідно до пояснень до цього Правила «Правило 1 тому починається зі застереження, що ці назви наводяться «лише для зручності використання в роботі». Отже, вони не надають класифікації юридичної сили». Друга частина цього Правила говорить про те, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно. Вираз «якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше» цілком недвозначно означає, що тексти назв товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Правило 3. У разі коли згідно з Правилом 2 б) або з будь-яких інших причин товари на перший погляд можна віднести до двох або більше товарних позицій, класифікація таких товарів проводиться таким чином: а) перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис. Однак, коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, які входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише до окремих частин товарів, що надходять у продаж у наборі, призначеному для роздрібної торгівлі, тоді ці товарні позиції розглядаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо одна з них має повніший або більш точний опис товару.

Згідно пояснень до правила 3а недоцільно встановлювати жорсткі правила, відповідно до яких можна визначити, чи дає одна товарна позиція більш конкретний опис товару, ніж інша, але в цілому слід зазначити, що:

а) товар більш конкретно характеризується за його назвою, ніж за назвою групи товарів (наприклад, електробритви і машинки для стрижки волосся з умонтованим електродвигуном включені в товарну позицію 8510, а не в товарну позицію 8467 як ручні інструменти з вмонтованим / електричним двигуном чи в товарну позицію 8509 як електромеханічні побутові апарати з умонтованим електродвигуном);

б) якщо товари відповідають опису, що більш чітко ідентифікує їх, то цей опис є конкретнішим ніж той, за яким ідентифікація менш повна. Прикладами останньої категорії товарів є: текстильні килимки для салону автомобіля слід класифікувати не як частини та пристрої для (автомобіля в товарній позиції 8708, а в товарній позиції 5703, де вони більш точно описані як килими.

Правило 4. Товари, які не можуть бути класифіковані згідно з наведеними вище Правилами, класифікуються у товарній позиції, яка відповідає найбільш подібним товарам, що розглядаються.

Правило 6. Для юридичних цілей класифікація товарів у підпозиціях будь-якої товарної позиції проводиться відповідно до назви підпозицій і приміток, які стосуються підпозицій, а також вищезазначених Правил, за умови, що порівнювати можна лише підпозиції одного рівня. У цілях цього Правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів та груп, якщо не обумовлено інше.

Відповідно до преамбули Пояснень до УКТ ЗЕД останні побудовані на основі Пояснень до шостого видання Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Explanatory Notes to the Combined Nomenclature of the European Union, Official Journal of the European Union, C 119, Volume 62,29 March 2019), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року та змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які надруковані до 18.06.2020 року в Офіційному журналі ЄС.

Як вже було зазначено судом вище, 13.08.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» звернулося до Одеської митниці Держмитслужби з МД № UA500490/2020/500682 для митного оформлення (випуску) товару: «Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6 %, завтовшки до 1 мм., не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: STENSON. Країна виробництва CN» за кодом згідно УКТ ЗЕД 3920 43 10 00.

Пунктом 10 приміток групи 39 «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них» Пояснень до УКТ ЗЕД у товарних позиціях 3920 і 3921 визначено, що терміни «плити, листи, плівки, стрічки і смужки» означають тільки плити, листи, плівки, стрічки і смужки (крім включених до групи 54) і блоки правильної геометричної форми, включаючи ті, що мають рельєф або поверхню, оброблену інакше, нерозрізані або нарізані на прямокутники (включаючи квадрати), але без подальшої обробки (навіть якщо в результаті обробки набувають вигляду готових до використання виробів).

До товарної позиції 3920 включаються плити, листи, плівка, а також стрічки і смужки з полімерних матеріалів (неармованих, нешаруватих (неламінованих), без підкладок і не комбінованих аналогічно з іншими матеріалами), крім тих, які включені до товарної позиції 3918 або 3919.

Незначне оброблення поверхні, таке як фарбування, нанесення рельєфу, вакуумне осадження металу, не повинне вважатися армуванням чи аналогічним з`єднанням у цій товарній позиції.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 3920 за кодом 3920 43 10 00 класифікуються інші плити, листи, плівки, стрічки та пластини з пластмаси, непористі, неармовані, нешаруваті, без підкладки та не поєднані подібним способом з іншими матеріалами з полімерів полівінілхлориду, які містять за масою не менш як 6 % пластифікаторів, завтовшки не більш як 1 мм.

Положеннями Примітки 10 до цієї групи, термін «плити, листи, плівка, стрічки і смужки» означає лише плити, листи, плівки, стрічки та смужки і блоки правильної геометричної форми, з малюнком або без нього, або з поверхнею, обробленою інакше (наприклад, поліровані, тиснені, фарбовані, просто вигнуті чи рифлені), нарізані чи не нарізані на прямокутники (включаючи квадрати), але без подальшої обробки (навіть якщо в результаті подібних операцій вони стають готовою продукцією, наприклад, скатертини).

Відповідно до пояснень до товарних підпозицій 3920 43 і 3920 49 продукти цих товарних підпозицій розрізняються за вмістом у них пластифікатора. Первинні пластифікатори та вторинні пластифікатори повинні бути внесені разом.

Приміткою 2 до товарних підпозицій цієї групи встановлено, що у товарній підпозиції 3920 43 термін «пластифікатори» означає вторинні пластифікатори.

Згідно з висновком Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0666 від 28.08.2020 року надані на дослідження проби № 1, 2 по 1 м. п. у вигляді фрагментів пласких виробів, прямокутної форми; гнучкі, не самоклейні. Одношарові непористі матеріали з пластифікованого полівілхлориду; на лицьових боках проб наявні зображення, які отримано тисненням; на зворотніх боках проб наявні бороздки, які схожі на відбитки текстильного матеріалу полотняного переплетення з сітчастою структурою (сам текстильний матеріал відсутній; в тілі матеріалу виявлені лише поодинокі фрагменти волокон). Товщина проби № 1 - 0,245±0,005 мм, проби № 2 - 0,198±0,018 мм. Масова частка пластифікатора - показник, який експертні підрозділи Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби не визначають через відсутність нормативної методики. У зв`язку з цим дослідження проведено частково. Згідно додатково наданого сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року масова частка пластифікаторів більш як 6 %.

Тобто, експертом у висновку підтверджено заявлені декларантом у митній декларації фізико-хімічні властивості імпортованого товару та визначальні характеристики для класифікації товарів (код УКТ ЗЕД).

Відповідно до пункту 2 приміток групи 59 «Текстильні матеріали, просочені, покриті або дубльовані; текстильні вироби технічного призначення» до товарної позиції 5903 включаються:

(а) текстильні матеріали, просочені, покриті або дубльовані пластмасами, будь-якої питомої ваги чи будь-якої природи пластмас (щільні або пористі), за винятком:

(1) матеріалів, у яких просочення або покриття не сприймається неозброєним оком (зазвичай групи 50-55, 58 або 60); при цьому не береться до уваги будь-яка подальша зміна кольору;

(2) виробів, які неможливо обгорнути вручну без тріщин навколо стрижня діаметром 7 мм при температурі від 15 до 30°С (зазвичай група 39);

(3) виробів, у яких текстильний матеріал повністю покритий пластмасою з обох боків, за умови, що таке покриття сприймається неозброєним оком, при цьому не береться до уваги будь-яка подальша зміна кольору (група 39);

(4) матеріалів, частково покритих пластмасами та з малюнками, одержаними в результаті такої обробки (зазвичай групи 50-55, 58 або 60);

(5) плит, листів або смуг чи стрічок з пористої пластмаси, комбінованої з текстильним матеріалом, у яких текстильний матеріал використовується лише для армування (група 39); або

(6) текстильних виробів товарної позиції 5811;

(b) матеріалів з ниток, стрічкових або подібних ниток, просочених, з покриттям або оболонкою з пластмас товарної позиції 5604.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 5903 за кодом 5903 10 90 90 класифікуються текстильні матеріали, просочені, з покриттям або дубльовані пластмасами, крім матеріалів товарної позиції 5902, полівінілхлоридом, інші.

Відповідно до пояснень до товарної позиції 5903 до неї включаються текстильні матеріали, просочені, з покриттям або дубльовані пластмасами (наприклад, полівінілхлоридом).

Ці вироби розглядаються в цій товарній позиції незалежно від їх поверхневої густини і будь-якої природи пластмаси (суцільної чи пористої) за умови, що:

(1) У випадку просочених чи покритих тканин просочення або покриття можна виявити неозброєним оком, при цьому не береться до уваги будь-яка подальша зміна кольору.

(2) Ці вироби нежорсткі, тобто їх намотування можна виконувати вручну без зламування навколо циліндра діаметром 7 мм за температури 15-30 C.

(3) Текстильні матеріали, в якій текстильний матеріал не повністю покритий пластмасами з обох боків.

Вироби, які не відповідають вимогам вищенаведених пунктів (2) або (3), звичайно включаються до групи 39.

У багатьох текстильних матеріалах, включених до цієї товарної позиції, пластмаса переважно кольорова, утворює поверхневий шар, який може бути гладким або тисненим для імітації, наприклад, поверхні натуральної шкіри (штучна шкіра).

Матеріали цієї товарної позиції використовуються для різних цілей, включаючи декоративно-оздоблювальні матеріали, для виготовлення дамських сумок і дорожніх речей, одягу, кімнатних туфель, іграшок і т.д., для палітурок книг, як клейку стрічку, у виробництві електричного обладнання і т.д.

Згідно з висновком Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0446 від 18.09.2020 року за визначеними показниками (зовнішній вигляд, хімічний склад) встановлено, що проба № 1 «Шовкографія» та проба № 2 «На тканинній основі» товару являють собою відрізки гнучких несамоклейних плівок з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо. Визначити повний вміст компонентів у пробах, у тому числі вміст вторинних пластифікаторів у мас. %, не уявляється можливим у зв`язку з відсутністю необхідних методик. При мікроскопічному дослідженні проб пор не виявлено. Проба № 1 має ширину 1373±1 мм., товщину - 0,245±0,004 мм. Проба № 2 має ширину 1372±1 мм., товщину - 0,200±0,004 мм. На зворотній стороні проби № 1 «Шовкографія», на окремих ділянках, є залишки фрагментів синтетичних поліефірних ниток білого кольору. При відокремленні цих ниток для подальшого дослідження, на поверхні матеріалу проби залишають сліди. Такі сліди у вигляді паралельних та перпендикулярних смуг маються по всій зворотній поверхні матеріалу проби на більш-менш однакових відстанях. На зворотній стороні проби № 2 «На тканинній основі» є залишки поодиноких синтетичних поліефірних волокон, а також сліди у вигляді смуг, як і у пробі № 1 «Шовкографія». Враховуючи інформацію, наведену на наданих зображеннях товару, інформацію отриману з мережі Інтернет, візуального та мікроскопічного дослідження зворотної сторони проб та фрагментів ниток (волокон), експертний практичний досвід, можна зробити висновок, що на наданих пробах був присутній текстильний матеріал (тканина) з синтетичних поліефірних ниток. Подібні товари, що складаються з шару текстильного матеріалу (тканини, трикотажного полотна) та шару полімерного матеріалу, наприклад, можуть розглядатись у товарній позиції 5903 УКТ ЗЕД.

При цьому, у цьому ж висновку зазначено, що проби є відрізками гнучких несамоклейних плівок; товщина проб відповідає товщині матеріалів товарної позиції 3920; не встановлено наявності на досліджуваних пробах шару текстильного матеріалу, а лише виявлено залишки поодиноких волокон; не встановлено, що намотування досліджуваних контрольних зразків можна виконувати вручну без зламування навколо циліндра діаметром 7 мм за температури 15-30 C.

Відповідно до сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 у імпортованому товарі відсутня підкладка.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» вірно здійснило класифікацію імпортованого товару за кодом 3920 43 10 00.

Згідно з ч.4 ст.3 Митного кодексу України у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Суд встановив, що відповідно до висновку експертного дослідження № 20-5879 речовин хімічних виробництв Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 07.10.2020 року з результатів проведених досліджень - зовнішнього огляду, молекулярного аналізу за спектрами поглинання в інфрачервоній області спектра та рентгено-флуоресцентного аналізу слід зробити висновок: надана на дослідження плівка є одношаровою, непрозорою, гнучкою та виготовлена з пластифікованого полівінілхлориду з мінеральним наповнювачем карбонату кальцію. Визначити кількісний склад компонентів (у тому числі пластифікаторів та наповнювача), якісний склад пластифікаторів, що входять до даного на дослідження зразка плівки, не є можливим через відсутність відповідного обладнання і зразків завідомо відомих пластифікаторів.

Згідно з висновком експертного товарознавчого дослідження № 20-5725 Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 08.10.2020 року у відповідності до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеної на основі Гармонізованої системи описання та кодування товарів, наданий зразок товарів класифікується у товарній групі 3920: ВІДХОДИ, ОБРІЗКИ ТА СКРАП; НАПІВФАБРИКАТИ; ВИРОБИ - інші плити, листи, плівки, стрічки та пластини з пластмаси, непористі, неармовані, нешаруваті, без підкладки та не поєднані подібним способом з іншими матеріалами з полімерів полівінілхлориду, які містять за масою не менш як 6% пластифікаторів, завтовшки не більш як 1 мм.

З урахуванням зазначеного, суд погоджується з позивачем, що додатковими експертними дослідженнями підтверджено правомірність та обґрунтованість здійснення класифікації імпортованого товару за кодом УКТ ЗЕД 3920 43 10 00, виходячи із назви товарної позиції і відповідних приміток до розділу, надано перевагу товарній позиції, яка найбільш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис, відповідно до визначальних характеристик товару.

Відповідно до п.6 Розділу 6 Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016 року № 1058 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.12.2016 року за № 1693/29823, неврахування висновку, оформленого за запитом про проведення дослідження (аналізу, експертизи), або незгода з висновком, оформленим за постановою про призначення експертизи у справі про порушення митних правил, повинні бути обґрунтовані посадовою особою органу ДФС при прийнятті рішення.

З матеріалів справи вбачається, що в оскаржуваному рішенні № КТ-UA-2020 від 21.09.2020 року відповідачем не зазначено належного обґрунтування щодо підстав неврахування висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0666 від 28.08.2020 року, а саме рішення не містять посилань на документи, які надавалися позивачем при декларуванні імпортованого товару на підтвердження коду згідно з УКТ ЗЕД 3920 43 10 00, як і не містить обґрунтування щодо їх неврахування при прийнятті такого рішення.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, суд прийшов до висновку, що Одеська митниця Держмитслужби при прийнятті спірного рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020 від 21.09.2020 року діяла не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.3 ст.318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у ст.8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.

За таких обставин, рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020 від 21.09.2020 року є протиправним та належить до скасування.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своєму рішення по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що «принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Також, у рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008 року), Європейський суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» (пр-т. Визволителів, 7, корп. 1, кімн. 5, м. Київ, 02160, ідентифікаційний код 43592214) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Лип Івана та Юрія, 21-А, м. Одеса, 65078, ідентифікаційний код 43333459) про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 21.09.2020 року № КТ-UA-2020 - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 21.09.2020 року № КТ-UA-2020.

3. Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» () судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко