Справа № 400/4839/20
Суддя: Брагар В. С.
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

19 лютого 2021 р. № 400/4839/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брагар В. С., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі

за позовом:Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача:Головного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Лягіна,6, м. Миколаїв, 54001

про:визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.10.2019 № 7, № 7, № 7, № 7, вимоги від 25.10.2019 № Ф-11, рішень від 25.10.2019 № , № ,

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся ло суду з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (надалі - відповідач), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 25.10.2019 року № 7, №7, №7, № та №, вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-11111, рішень про застосування штрафу № та №.

Ухвалою від 01.12.2020 року судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

27.01.2021 року відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском строку звернення до суду, визначеного п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України (надалі - ПК України). Зокрема, відповідач зазначає, що згідно п. 56.19 ст. 56 ПК України, для платника податків встановлено місячний строк оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, якщо до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження. Також відповідач посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19.

Представник позивача надав письмові заперечення на клопотання відповідача про залишення позовнї заяви без розгляду.

Вирішуючи клопотання, суд враховує наступне.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення законами інших строків звернення до адміністративного суду. Такі строки мають перевагу в застосуванні порівняно з загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч. 2 ст. 122 та ч. 4 ст. 122 КАС України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів є стаття 56 ПК України.

З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутись до суду з відповідним позовом.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п. 56.19 ст. 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

З аналізу пунктів 56.2, 56.3, 56.17 ст. 56 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених п. 56.17 ст. 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19 дійшов наступного правового висновку: "... Верховний Суд у складі судової палати вважає помилковим твердження позивача про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України. Також ця норма закріплює обмеження на позасудовий порядок оскарження відповідних рішень податкового органу, у разі їх оскарження в судовому порядку, та визначає зміну правового стану грошового зобов`язання на неузгоджене.

Водночас пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження."

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення від 25.10.2019 № 7, № 7, № 7, № 7, вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 25.10.2019 № Ф-11, рішення про застосування штрафних санкцій від 25.10.2019 № , № .

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржив вказані рішення в адміністративному порядку до ДПС України.

17.12.2019 р. рішенням ДПС України №13325/6/99-00-02-06-01 по результатах розгляду скарги (в частині нарахованого ЄСВ) у задоволенні скарги було відмовлено.

11.01.2020 року рішенням ДПС України №1293/6/99-00-08-05-04-06 по результатах розгляду скарги (в частині нарахування ПДФО, в/збору) у задоволенні скарги також було відмовлено. Вказане рішення про результати розгляду скарги платником податків отримано 27.01.2020 р., про що свідчить повернуте рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

До суду позивач звернувся 02.11.2020 року, тобто з порушенням строку звернення до суду.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду з даним позовом.

При цьому, позивачем не подано клопотання про поновлення строку із наведенням обставин, які б вказували на поважність причин пропуску строку, а надано лише заперечення на клопотання відповідача про залишення позовнї заяви без розгляду, в якому з посиланням на правову позицію Верховного Суду зазначив, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Суд вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. В матеріалах позовної заяви докази таких обставин відсутні.

При цьому, заявлені представником позивача у запереченні доводи щодо дотримання позивачем строку звернення до суду є такими, що не відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 року №500/2486/19.

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов`язком сторін, оцінюючи обставини, на які позивач посилається у запереченні на клопотання відповідача про залишення позовнї заяви без розгляду, суд приходить до висновку, що позивачем строк звернення до суду пропущено та відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та його поновлення.

Згідно з ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є обґрунтованою та підлягають задоволенню, а позовна заява залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 122,123, 240, 248, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

1. Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

2. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.10.2019 року № 7, №7, №7, № та №, вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-11111, рішень про застосування штрафу № та № - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на цю ухвалу може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання) в порядку, визначеному ст.ст. 295-297 з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень КАС України.

Суддя В. С. Брагар