Справа № 640/20765/19
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2021-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 лютого 2021 року

Київ

справа №640/20765/19

адміністративне провадження №К/9901/3920/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Желєзного І.В.,

суддів: Берназюка Я.О., Коваленко Н.В.,

перевіривши касаційну скаргу Дочірнього підприємства "Аромат"

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року

та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року

у справі №640/20765/19

за позовом Державної служби геології та надр України

до Дочірнього підприємства "Аромат"

про припинення права користування надрами,

В С Т А Н О В И В:

Державна служба геології та надр України звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до дочірнього підприємства "Аромат", в якому просила припинити право користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами №5924 від 17 березня 2014 року, наданого Дочірньому підприємству "Аромат".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року, позов задоволено

17 грудня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Дочірнього підприємства "Аромат" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 у справі №640/20765/19.

Ухвалою Верховного Суду від 29 грудня 2020 року касаційну скаргу Дочірнього підприємства "Аромат" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року у справі №640/20765/19 - повернуто особі, яка її подала, оскільки в такій необґрунтовано наявність підстав для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

04 лютого 2021 року до Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга Дочірнього підприємства "Аромат" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року у справі №640/20765/19.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам статей 329, 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) колегія суддів приходить до висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 26 листопада 2020 року, проте з касаційною скаргою відповідач звернувся до Верховного Суду 04 лютого 2021 року, тобто пропустивши строк на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 5 ст. 333 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В касаційній скарзі наявне клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в обґрунтування якого скаржник зазначає, що первісне звернення з касаційною скаргою здійснено в межах строку на касаційне оскарження. 29 грудня 2020 року Верховний Суд ухвалою повернув касаційну скаргу. Підготовка мотивованої касаційної скарги та усунення недоліків зазначених в ухвалі Верховного Суду від 29 грудня 2020 року було суттєво обмежено введенням в країні локдауну (що зумовлений поширенням коронавірусу "COVID-19") у період з 08 січня 2021 року по 25 січня 2021 року, що призвело до пропуску процесуального строку на касаційне оскарження.

З огляду на такі доводи колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пунктом 6 частини 5 вищевказаної статті КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон № 731-IX) від 18 червня 2020 року встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Крім того, відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону № 731-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас колегія суддів відзначає, що самого лише посилання на існування карантину та запроваджених у зв`язку з цим обмежень, без аргументованих доводів та обґрунтованих доказів, не може вважатись, з огляду на зміни до законодавства, поважною причиною пропуску строку для усунення недоліків касаційної скарги. При цьому Верховний Суд також відзначає, що скаржником на підтвердження своїх доводів не надано належних доказів поважності причин такого пропуску, зокрема, але не виключно: наказу щодо вжиття організаційних заходів по запобіганню поширенню "COVID-19", накази про переведення апарату на дистанційну роботу, наказ про встановлення графіку роботи під час дії карантину підписанту касаційної скарги та обґрунтування об`єктивної неможливості вчасної подачі касаційної скарги її підписантом касаційної скарги.

Скаржником не наведено об`єктивних перешкод для повторного направлення цієї касаційної скарги у найкоротший термін, який не має перевищувати десяти днів - строк для усунення недоліків касаційної скарги, визначений положеннями статті 332 КАС України.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 12 грудня 2019 року у справі № 640/4918/19.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа "Олександр Шевченко проти України", заява № 8371/02, пункт 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у п. 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Значний проміжок часу з моменту отримання ухвалу суду про повернення касаційної скарги та повторним поданням касаційної скарги вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника у касаційному перегляді судових рішень у даній справі.

Така бездіяльність/дії скаржника, на думку колегії суддів, можуть бути спрямовані на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом. Поновлення судом строку на касаційне оскарження з урахуванням вищезазначеного не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.

Згідно з пунктом четвертим частини 2 статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) ст. 328 цього Кодексу підстави (підстав).

За правилами пункту другого частини 5 статті 328 КАС України судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження) не підлягають касаційному оскарженню, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

При цьому у касаційній скарзі не обґрунтовано наявність підстав касаційного оскарження, передбачених підпунктами "а" - "г" пункту другого частини 5 статті 328 КАС України .

Відповідно до частини 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статті 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, а саме така касаційна скарга залишається без руху до надання суду інших підстав для його поновлення.

З урахуванням викладеного, заявник касаційної скарги повинен виправити її недоліки шляхом надання до суду касаційної інстанції обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження передбачених підпунктами "а" - "г" пункту другого частини 5 статті 328 КАС України та доказів наявності інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження.

У випадку неусунення недоліків касаційної скарги в частині ненадання до суду обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження передбачених підпунктами "а" - "г" пункту другого частини 5 статті 328 КАС України, така буде повернута особі, яка її подала, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 та ч. 2 ст. 332 КАС України.

Неусунення недоліків касаційної скарги в частині незазначення інших підстав для його поновлення є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження (пункт 4 частини 1 статті 333 КАС України).

Керуючись статтями 121, 328, 329, 330, 332, 333 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року у справі №640/20765/19, викладені у клопотанні Дочірнього підприємства "Аромат" про поновлення строку на касаційне оскарження.

Залишити без руху касаційну скаргу Дочірнього підприємства "Аромат" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року у справі №640/20765/19 за позовом Державної служби геології та надр України до Дочірнього підприємства "Аромат" про припинення права користування надрами.

Надати скаржнику строк десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді І.В Желєзний

Я.О. Берназюк

Н.В. Коваленко