Справа № 160/3820/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 січня 2021 року м. Дніпросправа № 160/3820/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 (суддя Златін С.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» до Київської митниці Держмитслужби, Державної казначейської служби України про визнання дій протиправними та відшкодування спричиненої шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» звернулось до суду з адміністративним позовом до Київської митниці Держмитслужби, Державної казначейської служби України в якому просило

- визнати протиправними дії Житомирської митниці ДФС щодо проведення форми митного контролю у вигляді проведення огляду та взяття проб (зразків) товару та бездіяльність щодо не здійснення митного оформлення товару ТОВ «Органік-Дніпро» за електронною митною декларацією № UA101020/2019/019099 від 07.10.2019 року;

- стягнути з Київської митниці, як правонаступника Житомирської митниці ДФС, 70770 грн. на відшкодування заподіяної шкоди.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року у справі № 160/3820/20 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» до Київської митниці Держмитслужби, Державної казначейської служби України про визнання дій протиправними та відшкодування спричиненної шкоди - задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Київською митницею Держмитслужби подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі № 160/3820/20, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не врахував, що огляд товару проведено на підставі ч.5 ст. 338 МК України через спрацювання профілю ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) « 107-3 Контроль правильності класифікації товару згідно УКТ ЗАД» (коментар може містити прекурсори у кількості понад 50%. У такому випадку необхідне надання Сертифіката комітету з контролю за наркотиками при МОЗ України)». Крім того, скаржник зазначає, що дії працівників митниці є законними та відсутній причинно-наслідковий зв`язок, який є необхідний для задоволення позову про відшкодування збитків.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, позивач здійснив ввезення товару (розчинники та розріджувачі складні органічні в основі ізобутиловий спирт технічний: розріджувач-розчинник спирто-ароматичний «МАРТА» марка Б) на митну територію України шляхом подання попередньої митної декларації та митної декларації від 07.10.2019 року №UA101020/2019/019099.

Після прийняття митної декларації від 07.10.2019 року № UA10-1020/2019/019099 до митного оформлення спрацював профіль ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) «107-3 Контроль правильності класифікації товару згідно УКТ ЗАД» (коментар: може містити прекурсори у кількості понад 50%. У такому випадку необхідне надання Сертифіката комітету з контролю за наркотиками при МОЗ України)».

08.10.2019 року митницею складено Акт про проведення огляду (переогляду) товару, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу стосовно товару позивача.

08.10.2019 року митницею складено Акт про взяття проб (зразків) товарів стосовно товару позивача.

09.10.2019 року митницею складено запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) стосовно товару позивача, який скеровано до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

07.11.2019 року до митниці надійшов висновок від 07.11.2019 року № 100, у якому вказано, що за результатами дослідження у складі наданої проби виявлено толуол 7,95 мас. %. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 року № 770 речовини, що містять не менш як 50% таких прекурсорів як толуол, підлягають тим же заходам контролю як і прекурсори.

Згідно до Переліку митних формальностей за ВМД від 07.10.2019 року № UA101020/2019/019099, у якому вказано, що митні формальності закінчились 08.11.2019 року, не відповідностей (порушень) стосовно класифікації товару не виявлено.

Головний державний інспектор відділу митних оформлення № 2 митного посту «Коростень» Цибуля О.М. склав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101020/2019/00234, яким у митному оформленні (випуску) товару позивача за тимчасовою митною декларацію № UA101020/2019/019202 відмовлено та вказано про те, що випуск товару можливий лише після отримання дозволу МОЗ України чи висновку лабораторного дослідження на відібрані зразки/проби.

Не погодившись з діями відповідача, Товариство звернулось до суду.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п.24 ч.1 ст.4 Митного кодексу України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно ст.318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Питання щодо проведення митних експертиз врегульовано Главою 50 МК України.

Відповідно до ст.356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки.

При вивезенні товарів з митної території України взяття проб (зразків) товарів може здійснюватися тільки в органі доходів і зборів відправлення. При цьому проби (зразки) можуть братися до завантаження товарів у транспортний засіб, за умови забезпечення надійної ідентифікації всіх товарів, призначених для завантаження.

Декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами органу доходів і зборів та інших державних органів.

Органи доходів і зборів повинні бути ознайомлені з результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) проб (зразків) товарів, взятих іншими державними органами, декларантами або уповноваженими ними особами, не пізніше наступного робочого дня після їх отримання зазначеними органами та особами, а також отримати примірники результатів таких досліджень (аналізів, експертиз).

Декларанти або уповноважені ними особи сприяють посадовим особам органів доходів і зборів під час взяття проб (зразків) товарів і здійснюють вантажні та інші необхідні операції.

Проби (зразки) товарів, крім великогабаритних і технічно складних (машини, технологічні лінії, промислові конструкції тощо), беруться в мінімальній кількості у двох примірниках (досліджуваний та контрольний), кожен з яких є достатнім для проведення дослідження.

Про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

На кожну взяту пробу (зразок) накладається окреме митне забезпечення.

Декларанти або уповноважені ними особи повинні бути ознайомлені з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів і отримати від органу доходів і зборів, яким призначено таке дослідження (аналіз, експертизу), примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або після отримання органом доходів і зборів примірників результатів такого дослідження (аналізу, експертизи) від інших державних органів. Ненадання примірників результатів досліджень у зазначений термін є порушенням службових обов`язків посадовими особами органу доходів і зборів.

За бажанням декларанта або уповноваженої ним особи, за умови забезпечення сплати митних платежів відповідно до обраного митного режиму, товари, проби (зразки) яких взяті для проведення дослідження (аналізу, експертизи), випускаються органом доходів і зборів до одержання результатів відповідних досліджень (аналізів, експертиз), якщо вони не підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України.

З метою встановлення характеристик товару, необхідних для його митного оформлення, органи доходів і зборів можуть письмово, у тому числі з використанням засобів інформаційних технологій, затребувати з підприємств-виробників, суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та громадян наявну у них техніко-технологічну документацію про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформацію про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення.

Згідно ст.357 МК України взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Дослідження (аналіз, експертиза) проб (зразків) проводиться протягом 10 днів після їх надходження до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації). У разі потреби цей строк може бути продовжено за рішенням керівника спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, керівника органу доходів і зборів за місцем розташування відокремленого підрозділу зазначеного спеціалізованого органу або керівника відповідної експертної установи (організації), але не більше ніж на 20 днів.

У разі порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз) чи у разі неможливості їх проведення орган доходів і зборів зобов`язаний повідомити про це декларанта або уповноважену ним особу. Збитки, завдані декларанту або уповноваженій ним особі внаслідок порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз), відшкодовуються органами доходів і зборів в установленому законом порядку.

За результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Таким чином, положеннями ст.ст. 356-357 Митного кодексу України чітко визначено як порядок взяття проб (зразків) товару для проведення митної експертизи, так і операції із взятими пробами (зразками). При цьому, дотримання вказаних норм є обов`язковим для посадових осіб органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення.

З наведеного вбачається, що взяття проб (зразків) спірного товару митним органом може бути здійснено виключно за наявності відповідного вмотивованого рішення керівника цього органу.

Так, в матеріалах справи міститься лист - звернення для отримання дозволу на проведення митного огляду товару від 08.10.2019 року, який підписано головним державним інспектором відділу митних оформлення № 2 митного посту «Коростень» Цибулею О.М.

На вказаному вище листі - зверненні мітиться резолюція «відібрати зразки та направити до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС» та підпис керівника митного посту «Коростень».

Разом з тим, резолюція на листі - зверненні для отримання дозволу на відбір проб (зразків) від 08.10.2019 року не може вважатись вмотивованим рішенням керівника митного органу, оскільки згідно до п.38 Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, яка затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 17.01.2018 року № 55, резолюція є лише формою реалізації управлінських доручень у письмовій формі.

Крім того, відповідно до Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 № 1316, огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення (далі - огляд) здійснюються шляхом: візуального огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення; розкриття пакувальних місць, обстеження транспортного засобу комерційного призначення. Огляд проводиться з метою: ідентифікації товарів у цілях митного контролю та митного оформлення; перевірки дотримання законодавства України з питань державної митної справи; перевірки наявної інформації про порушення законодавства України з питань державної митної справи.

З аналізу статті 338 Митного кодексу України та Порядку № 1316 убачається, що підставою для проведення огляду (переогляду) товарів є рішення митного органу, прийняте в установленій формі.

Так, пунктами 1.2, 1.3 розділу II Порядку № 1316 передбачено, що рішення про проведення огляду у випадках, визначених частиною третьою статті 338 Митного кодексу України, приймає керівник митного органу або особа, яка виконує його обов`язки, в зоні діяльності якого знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення. Рішення про проведення огляду оформляється шляхом: проставляння в АСМО керівником підрозділу митного оформлення або особою, яка виконує його обов`язки, відмітки щодо проведення огляду (має бути вказано обсяг огляду, а також необхідні для його проведення технічні засоби митного контролю у разі, якщо ці відомості не визначені за результатами застосування системи управління ризиками); надання посадовій особі митного органу доручення про проведення огляду (далі - доручення) шляхом проставляння відміток в АСМО.

Вичерпний перелік підстав для проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення органами доходів і зборів України встановлений постановою Кабінету Міністрів України № 467 від 23.05.2012 року.

Аналіз викладених вище положень чинного законодавства дає підстави для висновку про те, що здійснювати огляд та переогляд товарів відповідний митний орган має право за наявності хоча б однієї з передбачених постановою Кабінету Міністрів України № 467 від 23.05.2012 року відповідних підстав.

Судом під час розгляду справи не встановлено підстав для огляду та переогляду товарів, які передбачені постановою Кабінету Міністрів України № 467 від 23.05.2012 року.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того що взяття зразків (проб) посадовими особами митниці здійснено з порушенням вимог ч.2 ст. 356 МК України.

Щодо відшкодування шкоди, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що статтею 56 Конституції України кожному гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною першою статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Стаття 1173 ЦК України визначає, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів

Частина друга статті 30 МК України встановлює, що шкода, заподіяна особам та їх майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю органів доходів і зборів або їх посадових осіб чи інших працівників при виконанні ними своїх службових (трудових) обов`язків, відшкодовується цими органами, організаціями у порядку, визначеному законом.

Враховуючи встановлені по справі обставини, та підтвердження факту протиправності дій митниці щодо проведення огляду та взяття проб (зразків) товару та бездіяльність щодо не здійснення митного оформлення товару ТОВ «Органік-Дніпро» за електронною митною декларацією № UA101020/2019/019099 від 07.10.2019 року у строки встановлені ч.1 ст. 255 МК України, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду щодо наявності підстав для відшкодування шкоди понесеної підприємством. Спір щодо розрахунку суми шкоди відсутній, розмір витрат та фактичне їх понесення підтверджено належним чином оформленими документами.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Щодо витрат на правничу допомогу. Так, під час апеляційного перегляду справи, позивачем заявлено клопотання про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 10500 грн.

Разом з тим, під час судового засідання 28.01.2021, позивачем уточнено суму витрат на правничу допомогу, що вимагається до стягнення, та зазначено, що позивач вимагає стягнути з відповідача витрати понесені у зв`язку зі складанням відзиву на апеляційну скаргу в розмірі - 2400 грн.

На підтвердження фактичного понесення даних витрат надано копію акта наданих послуг від 07.12.2020, копію платіжного доручення №1235 від 11.12.2020, також матеріали справи містять договір про надання правової допомоги №1909 від 19.09.2019, та документи, що підтверджують повноваження адвоката.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 3 статті 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до частини 2 статті 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, відповідно до наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Враховуючи те, що наданими до суду документами обґрунтованість та фактичний обсяг витрат на правничу допомогу у даній справі підтверджено належними та допустимими доказами, послуги, які надавались клієнту є доцільними та потребують спеціальних професійних знань, розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та її значенням для позивача, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що понесені позивачем витрати у розмірі 2400 грн. підлягають стягненню з суб`єкта владних повноважень - Київської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро».

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 залишити без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Київської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2400 грн.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров