Справа № 520/7695/19
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення без руху заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду

16 лютого 2021 р. № 520/7695/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Горшкова О.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 по справі №520/7696/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкових повідомлень - рішень,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 по справі №520/7696/19, в якій просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 по справі №520/7696/19 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити у повному обсязі позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Харківській області, визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області від 11.04.2019 № 0-2023-16, № 0-2023-17, № 0-2023, прийняті заступником начальника Головного управління ДФС у Харківській області І.А. Сагайдак, про застосування до фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) штрафних санкцій на загальну суму 108297,59 (сто вісім тисяч двісті дев`яносто сім гривень) 59 коп.

Зазначену заяву 11.02.2021 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано у провадження судді Горшкової О.О.

Частиною 1 статті 366 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що протягом п`яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з частиною 1 статті 364 Кодексу адміністративного судочинства України, заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161, 364 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Згідно з частиною 1 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Так, із поданої ОСОБА_1 заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами вбачається, що у період з 11.01.2007 по 29.05.2020 позивачу на праві власності належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 540,3 кв.м, житлова площа 87,50 кв.м.

Оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями від 11.04.2019 № 0-2023-16, № 0-2023-17, № 0-2023 Головним управлінням ДФС у Харківській області нараховане ОСОБА_1 податкове зобов`язання - податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Так, заявник зазначив, що первинна технічна інвентаризація житлового будинку була здійснена Комунальним підприємством технічної інвентаризації "Інвенрос" 14.11.2006 та складено технічний паспорт на житловий будинок, з якого вбачається, що загальна площа Житлового будинку - 540,3 кв.м.

Поряд із тим, 27 травня 2020 року спеціалістами з інвентаризації нерухомого майна (ФО-П ОСОБА_2 ) проведено обстеження об`єктів нерухомого майна, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами наведеної поточної технічної інвентаризації Довідкою № 67-05/2020 від 27.05.2020 встановлено, що за технічними характеристиками та показниками приміщення 1-го поверху № 1-6 площею 54,4 кв.м. (літ. а1) у житловому будинку з прибудовами літ. "А-1" є терасою, а не верандою як було зазначено при первинній інвентаризації, тобто 54,4 кв.м. не можуть входити до загальної площі будинку, згідно з Інструкцією про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна. Таким чином загальна площа житлового будинку з прибудовами літ. "А-1" складає 485,9 кв.м., замість 540,3 кв.м.

З урахуванням результатів поточної технічної інвентаризації 29.05.2020 в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно було внесено відповідні зміні щодо загальної площі житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , наразі загальна площа будинку у Реєстрі складає 485,9 кв.м., житлова площа залишилася незмінною - 87,5 кв.м

Довідкою № 959 від 29.07.2020 Комунального підприємства технічної інвентаризації "Інвенрос" встановлено, що при первинній інвентаризації житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 допущено помилку при визначенні загальної площі, реальна загальна площа складає 485,9 кв.м., а не 540,3 кв.м., технічна документація приведена у відповідність.

Таким чином, 29.07.2020 ОСОБА_1 вже було відомо про допущену помилку при визначенні загальної площі будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Поряд із тим, до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 звернувся 11.02.2021, тобто, із пропуском встановленого тридцятиденного строку звернення до суду, з дня коли ОСОБА_1 дізнався про допущену помилку при визначенні загальної площі будинку.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання заяви, позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Підстав, які заважали йому звернутися до суду в межах 30 денного строку із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 не зазначив, крім того, відповідного клопотання про поновлення пропущеного строку також до суду не подав.

Враховуючи викладене та те, що суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із вказаною заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, зазначивши обґрунтовані причини поважності його пропуску.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 120, 123, 160, 161, 169, 248, 256, 361, 364, 366 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 по справі №520/7696/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Горшкова