Справа № 540/4102/20
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/4102/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA 508110/2020/000005/1 від 10.07.2020 р.,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Чорноморської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 01.08.2019 р. ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" уклало контракт № 03/2019, відповідно до якого продавець зобов`язується на умовах СІF Херсон виготовити, продати та здійснити поставку, а покупець придбати білий портланд цемент ЕN 197 СЕМ І 52.5 R. На підставі вказаного контракту та супроводжувальних документів продавець здійснив поставку білого портланд цементу: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69 доларів США/тонна. Під час декларування вказаних товарів позивачем відповідно до ст.ст.57, 58 МК України самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту. З метою митного оформлення товарів та на підтвердження заявленої митної вартості товарів позивачем надано Чорноморській митниці Держмитслужби повний пакет документів, передбачений ст.53 МК України. Проте, 10.07.2020 р. відповідачем прийнято рішення № UA508110/2020/000005/1, яким за резервним методом скориговано митну вартість товарів. Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з порушенням вимог МК України, так як воно не містить жодних конкретних підстав щодо не підтвердження декларантом числових значень складових митної вартості імпортованих товарів та які саме документи містять розбіжності. При цьому, позивач не погоджується з обставинами, на які вказує в оскаржуваному рішенні відповідач, оскільки вони жодним чином не спростовують митної вартості, яка визначена позивачем у поданій митній декларації, і не є підставою для здійснення коригування її вартості. З огляду на викладене вважає, що висновок митного органу щодо не підтвердження ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" числового значення складових митної вартості товарів, заявлених за основним методом її визначення, є безпідставним, так як позивачем надано всі обов`язкові документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України.

Ухвалою від 22.12.2020 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивач у встановлений суддею строк усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 29.12.2020 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі, відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву.

Ухвалою від 13.01.2021 р. відмовлено в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням осіб.

Ухвалою від 18.01.2021 р. частково задоволено клопотання відповідача про витребування доказів, відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про надання додаткового строку для подачі відзиву на позовну заяву.

19.01.2021 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що декларантом до митного органу було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товарів, ввезених відповідно до договору від 01.08.2019 р. № 3/2019, укладеного між ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" та компанією ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED. Перевірка правильності визначення митної вартості товарів здійснювалася згідно з вимогами розділу ІІІ Митного кодексу України, наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 р. № 689 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". За результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС Держмитслужба", виявлено невідповідність заявленого рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Перевіркою поданих документів на наявність у них розбіжностей та невідповідностей було встановлено наступне. У наданому до митного оформлення рахунку-фактурі відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця. Поставка товару здійснювалася не безпосереднім виробником товару, а посередником, натомість на вимогу митного органу договору з третіми особами, пов`язаними з контрактом, декларантом надано не було. Надані декларантом фактури виробника товару від 30.06.2020 р. № МС2103 та № МС2102 видано пізніше дати відправки товару за договором, вказані рахунки не містять вказівки про умови поставки товару, яка може суттєво впливати на митну вартість товару. Калькуляція собівартості товару, видана виробником, також датована 10.07.2020 р., тобто після фактичної доставки задекларованого товару. Відповідно до п.9.1 контракту від 01.08.2019 р. № 3/2019 продавець разом з відвантаженим товаром надає відвантажувальні специфікації, які є також доказом вартості поставленого товару, яких при митному оформленні товару не надано. У зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості, декларанту було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Позивачем надано е-фактури від 30.06.2020 р. та калькуляції компанії виробника від 10.07.2020 р. Перевіркою додатково наданих документів встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації, внаслідок чого було застосовано наявну в митниці інформацію щодо аналогічних (подібних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Таким чином, оскаржуване рішення є правомірним, а тому підстави для його скасування відсутні.

Положеннями ст.258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 01.08.2019 р. між ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" (Покупець) та ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED укладено контракт № 3/2019 на продаж на умовах СІF згідно Інкотермс в редакції 2000 року шпаклівки (SATEN and GYPSUM) в асортименті, кількості, якості та ціні, вказаній в інвойсі.

01.09.2019 р. сторонами укладено додаткову угоду № 1 до контракту, якою доповнено п.1 контракту щодо товару, який продається та придбавається - білий портланд цемент ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R та скловата.

23.06.2020 р. сторонами укладено додаткову угоду № 7 до контракту, в якій визначено, що вартість однієї метричної тонни згідно інвойсу номер ОNІ009 від 23.06.2020 р. білого портланд цементу на умовах СІF Херсон, враховуючи вантажну доставку і страховку згідно Інкотермс 2010 марки: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69,00 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 64,00 доларів США/тонна, транспортування - 32.138,00 доларів США.

На виконання умов контракту ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED поставило ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" товар № 1: білий портланд цемент: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 1798000 кг упакований в 1160 слінг-бегів (паперові мішки 71920 шт. по 25 кг), 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 1300000 кг, упакований в 1040 біг-бегів.

10.07.2020 р. декларантом подано митну декларацію для здійснення митного оформлення зазначених товарів - МД № UА508110/2020/003071. Митна вартість товарів, визначена декларантом самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом надані наступні документи: пакувальний лист від 23.06.2020 р. б/н; рахунок-фактуру (інвойс) від 23.06.2020 р. № ONІ009; коносамент від 30.06.2020 р. № 1; вантажну відомість від 30.06.2020 р. б/н; сертифікат про походження товару від 01.07.2020 р. № S0388373; документ, що підтверджує вартість страхування, від 09.07.2020 р. № 1; документ, що підтверджує вартість страхування, від 26.06.2020 р. № 40-2201-20-00005; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу 01.08.2019 р. № 3/2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 01.09.2019 р. № 1; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 23.06.2020 р. № 7; договір про надання послуг митного брокера від 25.06.2018 р. № 25/06-1; MSDS від 27.05.2016 р.; сертифікат від 22.05.2009 р. № 1784-CPD-0277; сертифікат від 25.03.2009 р. № ISG0007; копія митної декларації країни відправлення від 26.06.2020 р. № 20310600ЕХ001211.

За результатами перевірки МД № UА508110/2020/003071 та поданих до неї документів, сформоване повідомлення від 10.07.2020 р., відповідно до якого, на підставі ст.53 МК України, митницею запропоновано ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" надати додаткові документи, а саме: 1) платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) виписку з бухгалтерської документації; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

10.07.2020 р. на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р., калькуляцію собівартості товару від виробника від 10.07.2020 р. б/н, калькуляцію собівартості товару від відправника від 10.07.2020 р. б/н. Також, повідомив про відсутність будь-яких інших документів.

10.07.2020 р. відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UA508110/2020/000005/1, відповідно до якого визначено вартість товару - 0,0805 доларів США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 3098000 кг х 0,0805 доларів США/кг = 249389 доларів США).

Приймаючи дане рішення про коригування митної вартості товарів відповідач вказав на наступні підстави: "Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що документи, надані для підтвердження митної вартості, не містять усіх необхідних даних та не усі відомості та розрахунки підтверджені. Отже, декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару. Додатково декларантом подано: е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р., калькуляцію собівартості товару від виробника від 10.07.2020 р. б/н, калькуляцію собівартості товару від відправника від 10.07.2020 р. б/н. Декларантом не подані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, оскільки відправник товару не є виробником, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту).

При цьому подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності, а саме:

- у наданому до митного оформлення рахунку-фактурі від 23.06.2020 р. № ONІ009 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця;

- дата видачі документа е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. пізніше дати інвойсу від 26.06.2020 р. № ONІ009 та митної декларації країни відправлення 20310600ЕХ001211 від 26.06.2020 р.;

- у додатково наданих: е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару.

Крім того, у митному органі наявна інформація щодо вартості подібного товару, яка суттєво відрізняється від заявленого декларантом рівня митної вартості.

Таким чином, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до ст.64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу: МД від 09.06.2020 р. № UА508110/2020/002685. Рівень скоригованої митної вартості складає 0,0805 доларів США/кг (числове значення митної вартості товару становить: "Білий портланд цемент" - 3098000 кг х 0,0805 дол. США/кг = 249389 дол. США).

Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся до суду із позовною заявою про його скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.ч.4, 5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до ч.3 ст.318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з ч.2 ст.53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст.58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тієї обставини, що складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, а подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності, зокрема:

- у рахунку-фактурі від 23.06.2020 р. № ONІ009 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця;

- декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, оскільки відправник товару не є виробником, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

- дата видачі документа е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. пізніше дати інвойсу від 26.06.2020 р. № ONІ009 та митної декларації країни відправлення 20310600ЕХ001211 від 26.06.2020 р.;

- у додатково наданих: е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару;

- у митному органі наявна інформація щодо вартості подібного товару, яка суттєво відрізняється від заявленого декларантом рівня митної вартості.

Стосовно доводів відповідача про відсутність у рахунку-фактурі від 23.06.2020 р. № ONІ009 посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківських реквізитів продавця, суд зазначає наступне.

Рахунок-фактура (інвойс) - у міжнародній комерційній практиці документ, який надається продавцем покупцю і містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони постачаються покупцю, формальні особливості товару (колір, вагу та ін..), умови поставки та відомості про відправника та отримувача. При цьому, форма вказаного документу не затверджена ні міжнародним законодавством, ні законодавством України.

Отже, враховуючи, що рахунок-фактура від 23.06.2020 р. № ONІ009 за своїм змістом містить відомості щодо переліку товару, його кількість і ціну, формальні особливості товару, умови поставки та відомості про відправника та отримувача, які дозволяють їх ідентифікувати, суд приходить до висновку про відсутність у митного органу підстав вважати вказаний документ таким, що викликає сумніви у його достовірності чи достовірності відомостей, які він містить.

При цьому, твердження відповідача щодо не відображення у інвойсі відомостей про контракт, на виконання якого виданий інвойс, а також банківських реквізитів продавця, не обґрунтований жодною нормою чинного міжнародного чи національного законодавства.

Аналогічна правова позиція з цього питання викладена в численних постановах П`ятого апеляційного адміністративного суду, зокрема, від 11.02.2021 р. у справі № 540/1362/20, від 11.02.2021 р. у справі № 540/1688/20, від 04.02.2021 р. у справі № 540/2336/20, від 04.02.2021 р. у справі № 540/2810/20, від 03.02.2021 р. у справі № 540/2379/20, від 03.02.2021 р. у справі № 540/1900/20.

Суд зауважує, що поставка товару за контрактом від 01.08.2017 р. № 3/2019 здійснювалася на умовах CIF Херсон за правилами Інкотермс 2010 (п.1 контракту).

У відповідності до Інкотермс-2010 CIF (Cost, InsuranceandFreight (... named port ofdestination) - вартість, страхування і фрахт (... назва порту призначення). Термін "вартість, страхування та фрахт" означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, проте, ризик втрати чи пошкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, спричинені подіями, що виникають після здійснення поставки, переходять з продавця на покупця.

Тобто, за умовами поставки CIF саме на продавця покладається обов`язок забезпечення страхування на користь покупця проти ризику втрати чи пошкодження товару під час перевезення, а також сплати страхових внесків та вартості перевезення вантажу до порту відвантаження; в ціну товару включається вартість товару, фрахт до порту призначення та страхування від узгоджених ризиків.

Пунктом 1 контракту від 01.08.2019 р. № 3/2019 встановлено, що ціна товару зазначається в інвойсі.

У додатковій угоді від 23.06.2020 р. № 7 визначено, що вартість однієї тонни згідно інвойсу № ONІ009 від 23.06.2020 р. білого портланд цементу на умовах CIF Херсон, враховуючи вантажну доставку і страховку згідно Інкотерм 2010 марки: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69,00 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 64,00 доларів США/тонна, транспортування - 32.138,00 доларів США.

З викладеного слідує, що документом, який підтверджує вартість товару, є інвойс; у вартість товару вже включено вантажну доставку та страховку.

Позивачем задекларовано митну вартість товару саме за ціною, яка вказана у інвойсі від 23.06.2020 р. № ONІ009, додатковій угоді від 23.06.2020 р. № 7. Крім того, ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" додатково 10.07.2020 р. було надано митному органу калькуляцію собівартості виробника товару та калькуляцію собівартості відправника товару, в яких детально вказано складові остаточної вартості товару як виробника, так і відправника, які повністю співпадають із задекларованою позивачем митною вартістю товару.

Доводи відповідача про те, що в е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару, суд не бере до уваги, так як вартість вказаних у них товарів повністю відповідає вартості, зазначеній у інвойсі від 23.06.2020 р. № ONІ009, в якому відображено умови поставки CIF Херсон.

Твердження відповідача про те, що дата видачі е-Fatura № МС2101 від 30.06.2020 р. та е-Fatura № МС2103 від 30.06.2020 р. пізніше дати інвойсу від 23.06.2020 р. № ONІ009 та митної декларації країни відправлення від 26.06.2020 р. № 20310600ЕХ001211 жодним чином не свідчить про розбіжності у поданих позивачем для митного оформлення документах. Вищевказані документи були додатково надані ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" на вимогу митного органу і не суперечать відомостям, відображеним у інвойсі та митній декларації країни відправлення. Окрім цього, відповідач жодним чином не обґрунтував яким чином вищезазначене впливає на митну вартість поставленого позивачу товару.

Що стосується викладених у відзиві доводів відповідача про ненадання позивачем відвантажувальних специфікацій, то суд зазначає, що такі документи не витребовувалися від ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ", про що свідчить повідомлення митного органу від 10.07.2020 р. та рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1, а згідно ч.2 ст.77 КАС України суб`єкта владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оскільки відповідач від позивача не витребовував відвантажувальні специфікації, то посилання у відзиві на їх відсутність як на підставу не підтвердження складових митної вартості є безпідставним.

Аналогічно безпідставними є доводи відповідача у рішенні по коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1 про ненадання позивачем договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаний із виконанням умов договору (угоди, контракту), так як ці документи згідно повідомлення митного органу від 10.07.2020 р. також не витребувалися у позивача. Крім того, жодних доказів про укладення таких договорів та сплати комісійних чи посередницьких послуг відповідачем не надано, а позивач заперечує наявність таких договорів. За таких обставин позивач не має можливості надати ті документи, які ним не укладалися.

Стосовно доводів відповідача про ненадання декларантом усіх необхідних документів, а саме: висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи згідно з ч.2 ст.53 МК України не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, не містили розбіжностей та/або явних ознак підробки, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів, зокрема і перелічених вище.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 р. у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 р. у справі № 540/2219/18.

Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, оскільки надані позивачем до митного органу вище перелічені документи, підтверджують ціну імпортованих товарів та жодних розбіжностей не містять.

Разом із тим підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Однак формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товарів і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Відповідно до ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

З аналізу даних правових норм слідує, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, окрім номеру та дати митної декларації, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.06.2018 р. у справі № 826/6346/16, від 31.01.2018 р. у справі № 813/7272/13-а, від 02.03.2018 р. у справі № 804/2997/17.

Між тим, як вбачається з графи 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1, у ньому зазначено лише дата та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості товару. В той же час відповідач не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч.2 ст.55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Аналогічна позиція з цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 12.03.2020 р. у справі № 804/6243/14.

З рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1 слідує, що відповідачем використано для коригування митної вартості товару МД від 09.06.2020 р. № UA508110/2020/002685.

В той же час дослідженням даної митної декларації встановлено, що нею визначено інші умови поставки (у позивача - СІF, а по МД від 09.06.2020 р. № UA508110/2020/002685 - СFR), інша фірма виробник, а тому митним органом безпідставно відкориговано митну вартість товару, поставленого позивачу, за вищезазначеною митною декларацією.

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованих товарів, які містили необхідні числові показники митної вартості.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1 не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.74 КАС України).

Частиною 1 статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні судом їх переконливості.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товарів, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1, а тому позовні вимоги ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.139 КАС України всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа лише у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" в повному обсязі, то сплачений позивачем судовий збір у сумі 2102 грн. підлягає стягненню на його користь з Чорноморської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" (73003, м.Херсон, вул.23-я Східна, буд.41-А, ) до Чорноморської митниці Держмитслужби (73003, м.Херсон, вул.Гоголя, 13, ) про визнання протиправним та скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 р. № UA508110/2020/000005/1.

Стягнути з Чорноморської митниці Держмитслужби (73003, м.Херсон, вул.Гоголя, 13, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" (73003, м.Херсон, вул.23-я Східна, буд.41-А, ) судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.І. Бездрабко

кат. 108020200