Справа № 209/2822/20(2-а/209/42/20)
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 209/2822/20(2-а/209/42/20)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Дурасова Ю.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби
на рішення Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська від 07.12.2020
у справі №209/2822/20(2-а/209/42/20) за позовом ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-
Рішенням Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська від 07 грудня 2020 року позов задоволено частково.
12.01.2021, не погодившись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Однак, скаржником документу про сплату судового збору не надано.
Позивачем оскаржується постанова Харківської митниці ДФС в справі про порушення митних правил, якою громадянина ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.481 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 грн.
Згідно з ч. 1 статті 529 Митного кодексу України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
Відповідно до ст. 487 Митного кодексу України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Згідно з ч. 1 ст. 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.
Положеннями статті 288 КУпАП визначено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.
Зміст наведених норм свідчить про те, що постанова про порушення митних правил та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу може бути оскаржена, зокрема, особою щодо якої її винесено, та яка звільняється від сплати державного мита, до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України. У свою чергу, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до Митного кодексу України, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Водночас, Законом України «Про судовий збір» №3674-VІ передбачена сплата судового збору по таким категоріям справ.
Зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 визначено правову позицію, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика Палата Верховного Суду вказала, що у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач вправі оскаржити його в апеляційному порядку. Однаковою мірою це стосується й відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення. Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Враховуючи таку правову позицію Верховного Суду, апеляційний суд зазначає, що апелянт за подання апеляційної скарги у справі щодо оскарження постанови про порушення митних правил та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу сплачує судовий збір.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".
Відповідно до статті 2 Закону України Про судовий збір платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
При цьому, у п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.
Таким чином, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 420,40 грн (0,2*2102=420,40).
Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову складав 420,40 грн.
Оскільки при поданні адміністративного позову в частині оскарження постанови про порушення митних правил сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 420,40 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду в цій частині заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 630,60 грн (420,40*150%=630,60).
Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:
Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155
Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО): 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030101
Призначення платежу:
*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.
Крім цього, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом 10-ти днів з дня його проголошення.
Разом тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі № 461/5908/18 визначено правову позицію, що у випадку, якщо особа була відсутня при розгляді термінової справи судом і про прийняте рішення дізналась лише після його отримання, то застосування порядку обчислення строку на апеляційне оскарження з моменту проголошення є порушенням права особи на апеляційне оскарження, а тому початок відліку такого строку для особи розпочинається з моменту отримання судового рішення, а не з моменту його проголошення.
Відповідачем подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому, посилаючись на ч.2 ст.295 КАС України, зазначає, що повний текст судового рішення отримано відповідачем 31.12.2020, тому наявні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 7 грудня 2020 року.
Розглянувши заяву апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд зазначає, що у даному випадку (у цій справі) навіть якщо рахувати строк на апеляційне оскарження з дати отримання апелянтом рішення суду, то строк на апеляційне оскарження апелянтом все одно пропущений, оскільки копію оскарженого рішення Слобожанська митниця Держмитслужби отримала 31 грудня 2020 року, а 10-ти денний строк на подання апеляційної скарги сплинув 11 січня 2021 року (з урахуванням вихідних днів), тоді як апеляційну скаргу на відділення пошти подано лише 12 січня 2021 року.
За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку, що вказані апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними.
Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених Кодексом адміністративного судочинства України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
З огляду на викладене вище, суд надає можливість не пізніше 10-денного строку з дня отримання копії ухвали, усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме надати суду:
- заяву про поновлення строку, в якій вказати підстави для поновлення строку;
- належним чином оформлений документ про сплату судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 296, 298, 325, 328, суд,
Визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані Слобожанською митницею Держмитслужби в апеляційній скарзі.
Апеляційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська від 07.12.2020 у справі №209/2822/20(2-а/209/42/20) залишити без руху та надати 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали, для надання суду:
- заяви про поновлення строку, в якій вказати підстави для поновлення строку;
- належним чином оформлений документ про сплату судового збору.
Копію ухвали направити заявнику для виконання.
Роз`яснити, що, відповідно до п.3 Розділ VI Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Суддя Ю. В. Дурасова