Справа № 200/8264/20-а
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 року справа №200/8264/20-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Казначеєва Е.Г., Міронової Г.М.,

секретар судового засідання - Мирошниченко О.Л.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Лещенко О.Д., діючої згідно доручення від 31.03.2020 року № 2020-0657053,

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 листопада 2020 року у справі № 200/8264/20-а (головуючий І інстанції Чучко В.М., повний текст складений у м. Слов`янську Донецької області) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання дій протиправними, скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі - ГУНП в Донецькій області, відповідач), в якому просив:

- визнати протиправними дії начальника Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області Сушицького Б.В. щодо складання наказу Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 87 від 25.02.2019 року «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасування наказу Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області № 87 від 25.02.2019 року «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 »;

- визнати протиправними дії комісії з розслідування нещасного випадку, створеної наказом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області № 87 від 25.02.2019 року зі складання акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою Н-5* розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року о 18-25 з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати акт Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою Н-5* розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року о 18-25 з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправними дії комісії з розслідування нещасного випадку, створеної наказом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 87 від 25.02.2019 року зі складання акту Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, що трапився з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати акт Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.04.2020 року за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, що трапився з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ГУНП в Донецькій області провести розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року з оперуповноваженим СКП Лівобережного ВП ЦВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та скласти акт за формами Н-5* та Н-1*, за висновками яких вказати, що нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний з виконанням службових обов`язків (т. 1 а.с. 1-15, т. 2 а. с. 110-124).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16.11.2020 року заяву позивача про збільшення позовних вимог - повернуто без розгляду (т. 2 а.с. 130-131).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17.11.2020 року у задоволенні позову відмовлено (т. 2 а.с. 132-136).

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду, прийняти нове про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права. Суд не звернув увагу на те, що накази Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області № 87 від 25.02.2019 року та № 88-нт від 27.01.2020 року складені з грубим порушенням ст. 4 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України». Крім того, комісією не в повному обсязі проведено розслідування нещасного випадку від 11.01.2018 року, у зв`язку з чим висновки щодо складання спірних актів є протиправними (т. 2 а.с. 148-160).

Відповідачем поданий відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду.

Позивачем заявлено клопотання про допит свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (т. 2 а.с. 228-230).

Колегія суддів вважає, що зазначене клопотання позивача не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не заявлялося таке клопотання в суді першої інстанції та матеріалів службового розслідування достатньо для встановлення дійсних обставин. Вказані особи були членами комісії з розслідування нещасного випадку у різний час, а ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 засвідчували своїми підписами висновок службового розслідування.

Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали доводи апеляційної скарги.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, звернувся з клопотанням про розгляд справи у його відсутність.

Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та його представника, вивчив доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Позивач з 07.11.2015 року проходив службу в органах поліції.

11.01.2018 року до ГУНП в Донецькій області з Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про отримання тілесних ушкоджень оперуповноваженим сектору кримінальної поліції зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 .

Наказом Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області від 19.01.2018 року № 41 створено комісію з розслідування нещасного випадку, який стався з капітаном поліції ОСОБА_1 , яка склала акт розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року за формою Н-5 від 18.02.2018 року та акт про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ від 02.04.2018 року.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 3 квітня 2019 року у справі № 805/4333/18-а, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 3 грудня 2019 року, відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ГУНП в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності щодо нескладання акту Форми Н-1 про нещасний випадок (у тому числі поранення) та зобов`язання скласти даний акт.

Під час розгляду зазначеної справи відповідачем на адресу суду була надіслана доповідна записка від начальника Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області про виконання листа ГУНП в Донецькій області від 18 лютого 2019 року № 204/23/01-2019 року. Керівництвом Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області прийнято рішення щодо скасування актів форми Н-5 та НТ стосовно нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 11 січня 2018 року. Крім того, наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25 лютого 2019 року № 87 створено комісію з повторного розслідування нещасного випадку, що стався з капітаном поліції ОСОБА_1 .

Наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25.02.2019 року № 87 створено комісію з повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 183-184).

Наказом Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 27.01.2020 року № 88нт внесено зміни до наказу Лівобережного ВП Центрального ГУНП в Донецькій області від 25.02.2019 року № 87 «Про створення комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 » та створено комісію з нещасного випадку в іншому складі (т.1 а.с. 185).

10.04.2020 року комісія склала акт розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акт про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ (т.1 а.с. 186-192).

Комісією встановлені такі обставини, за яких стався нещасний випадок: о 16.00 до чергової частини Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , була виявлена граната РГД. На виклик виїхала СОГ, до складу якої входив оперуповноважений СКП капітан поліції ОСОБА_1 . Під час проведення слідчих дій, о 18.25 до кімнати зайшли двоє чоловіків ( ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ) та жінка ( ОСОБА_11 ), які повідомили, що вони є власниками будинку та запитали підстави надходження поліції в їх будинку. На вимогу ОСОБА_1 покинути приміщення вказані особи відреагували негативно, після чого між ним та цивільними особами сталася бійка. В результаті зазначеної події ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_10 та гр. ОСОБА_9 отримали тілесні ушкодження.

Згідно з витягом з ЄРДР №0000105 за фактом спричинення ОСОБА_9 та ОСОБА_10 тілесних ушкоджень ОСОБА_1 , Лівобережним відділенням поліції Центрального ВП ГУНП в Донецькій області відкрито досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, ч. 1 ст. 343 КК України та ч. 2 ст. 342 КК України.

12.01.2018 року до Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області звернувся гр. ОСОБА_9 із заявою про те, що 11.01.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 , його побив працівник поліції ОСОБА_1 , спричинивши йому тілесні ушкодження (витяг з ЄРДР №0000110 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України).

За даним фактом ВІОС УКЗ ГУНП в Донецькій області було проведено службове розслідування та наказом, затвердженим начальником ГУНП в Донецькій області генералом поліції третього рангу ОСОБА_16 від 06.03.2018 року № 606, за недотримання вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п. 1 розділу II, п.п. 3,4,5 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, капітану поліції ОСОБА_12 оголошено зауваження. Враховуюче вищевикладене кваліфікація травми отриманої ОСОБА_12 підпадає під дію абз. 5 п 3.11 Порядку розслідування та обліків нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого Наказом МВС України № 1346 від 27.12.2002 року, а саме, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни.

За висновком комісії, викладеного в акті форми Н-5 від 10.04.2020 року, нещасний випадок з оперуповноваженим Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , внаслідок якого він отримав забій м`яких тканин обличчя зліва, забій м`яких тканин лобу, стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. На підставі п. 3.11 Наказу МВС України № 1346 від 27.12.2002 року «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України», тому у відношенні ОСОБА_1 складено Акт №1 за формою НТ (т. 1 а.с. 191).

Пивач вважає, що нещасний випадок трапився з ним в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків, про що необхідно скласти акт за формою Н-1.

На підтвердження обставин, викладених позивачем в позовній заяві, ним наданий відеозапис щодо нападу на нього 11.01.2018 року (т. 2 а.с.109).

Згідно п. 1.2 та 1.3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 року № 1346 (далі - Порядок) дія цього Порядку поширюється на з`єднання та військові частини Національної гвардії України, органи і підрозділи внутрішніх справ, навчальні заклади системи МВС України.

Розслідування нещасних випадків (в тому числі поранень), що сталися з особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовцями Національної гвардії України, курсантами (слухачами) навчальних закладів системи МВС України, проводиться з урахуванням цього Порядку.

За змістом п. 2.1 Порядку розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).

Відповідно п. 2.2 Порядку, за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Згідно п. 2.4 Порядку, якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ*.

За змістом п. 3.1, 3.2 Порядку № 1346 про кожний нещасний випадок (у тому числі поранення) працівник, який його виявив, або сам потерпілий повинні негайно повідомити безпосереднього керівника робіт чи іншу посадову особу підрозділу і вжити заходів до надання необхідної допомоги.

Керівник (посадова особа), у свою чергу, зобов`язаний: терміново організувати надання медичної допомоги потерпілому, а в разі потреби доставити його до лікувально-профілактичного закладу; повідомити про те, що сталося, керівника підрозділу, службу охорони праці УМЗ, ВМЗ ГУМВС, УМВС. Якщо потерпілий є працівником іншого підрозділу, повідомити керівника цього підрозділу, у разі нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався внаслідок пожежі, - місцеві органи державної пожежної охорони, а при гострому професійному захворюванні (отруєнні) - відповідну санітарну епідеміологічну станцію (далі - СЕС) системи МВС України; зберегти до прибуття комісії з розслідування обстановку в тому стані, у якому вона була на момент події (якщо це не загрожує життю і здоров`ю інших працівників), а також ужити заходів до недопущення подібних випадків.

Згідно пункту 3.5 Порядку № 1346 керівник підрозділу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), крім випадків зі смертельним наслідком та групових випадків травматизму, наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією не менше ніж три особи, до складу якої включаються: керівник (спеціаліст) служби охорони праці підрозділу (голова комісії), керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, інші посадові особи, а в разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС.

До складу комісії не може входити керівник, що безпосередньо керував проведенням робіт, при виконанні яких стався нещасний випадок (у тому числі поранення).

У підрозділах, де немає спеціалістів з охорони праці, головою комісії з розслідування призначається посадова особа, на яку наказом керівника покладені функції з питань охорони праці в порядку сумісництва.

До складу комісії з розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, входять:

голова комісії - старший інспектор СКЗ Центрального ВП ГУНП в Донецькій області (відповідальна особа з питань охорони праці Лівобережного ВП згідно вимог наказу ГУНП в Донецькій області від 30.01.2019 №232) ОСОБА_6 ;

члени комісії:

старший інспектор ВМ Центрального ВП ГУНП в Донецькій області (за погодженням, відповідно до посадових обов`язків закріплений за Лівобережним ВП) ОСОБА_3 ;

старший інспектор з особливих доручень ВІОС УКЗ ГУНП в Донецькій області (за погодженням) ОСОБА_7 .

Колегія суддів зазначає, що чинне законодавство не містить застережень щодо неможливості проведення розслідування нещасного випадку комісією у наведеному вище складі.

Згідно п. 3.8. Порядку №1346 комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: - обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; - визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; - з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; - визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); - скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

У разі необхідності встановлений термін розслідування може бути продовжений керівником, який призначив комісію.

За змістом п. 3.12. Порядку №1346 до першого примірника акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* долучаються: акт за формою Н-1* (НТ*), пояснення свідків, потерпілого, витяги з нормативних документів, схеми, фотографії та інші документи, що характеризують місце події (робоче місце), стан технічних засобів (транспорту, устаткування, апаратури тощо), діагноз травми, медичний висновок щодо втрати здоров`я потерпілим у результаті нещасного випадку (у тому числі поранення), а в разі необхідності - також висновок щодо наявності в його організмі алкоголю, отруйних чи наркотичних речовин.

Згідно з п. 3.14. Порядку №1346 керівник підрозділу повинен розглянути і затвердити акти за формою Н-1* (НТ*) протягом доби після закінчення розслідування, а щодо випадків, які сталися за межами підрозділу, - протягом доби після одержання необхідних матеріалів.

За висновками акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 11.01.2018 року, складеним 10.04.2020 року Лівобережним ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області, комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, за обставин, які не підпадають під дію п.п. 3.9, 3.10 Порядку № 1346.

Згідно п. 3.9. Порядку № 1346 комісія з розслідування визнає, що «нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків», якщо він трапився в період проходження служби під час: припинення або запобігання злочинам або правопорушенням; вчинення дій із забезпечення особистої безпеки громадян, захисту їх прав і свобод; охорони і забезпечення громадського порядку; несення постової чи патрульної служби; виявлення і розкриття злочинів, розшуку осіб, що їх учинили; забезпечення безпеки дорожнього руху; участі в ліквідації наслідків аварії, пожежі, катастрофи, стихійного лиха та інших надзвичайних подій; виконання потерпілим трудових (посадових, функціональних) обов`язків за режимом роботи підрозділу, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підрозділу або в іншому місці роботи чи служби (далі - робота) з моменту прибуття потерпілого в підрозділ до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього розпорядку підрозділу, у тому числі протягом робочого та надурочного часу, або, за дорученням керівника, у неробочий час; підготовки до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь праці, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення; проїзду на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підрозділу, або іншому транспортному засобі відповідно до укладеного договору; проведення навчання, тренувань, обов`язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах; використання власного транспорту в інтересах підрозділу з дозволу або за письмовим дорученням керівника підрозділу; провадження дій в інтересах підрозділу, у якому проходить службу (працює) потерпілий; прямування працівника до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженими маршрутами; прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням про відрядження.

За змістом п. 3.10. Порядку № 1346 комісія з розслідування також визнає, що «нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків», якщо він стався в період проходження служби внаслідок: безпосереднього впливу правопорушника (злочинця) на працівника (учинення опору, захват заручником, напад на працівника, який перебуває не при виконанні службових обов`язків, з метою помсти за законні дії з припинення правопорушення, затримання або викриття правопорушника в період служби тощо); спроби самогубства працівника під впливом психофізіологічних, небезпечних та шкідливих факторів, пов`язаних з виконанням службових обов`язків; травмування внаслідок нестатутних відносин (у разі відсутності вини потерпілого); раптового погіршення стану здоров`я працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків у разі відсутності умов, зазначених у третьому, четвертому та шостому абзацах пункту 3.11 цього розділу, що визнається пов`язаним з виконанням службових обов`язків за умови, що погіршення стану здоров`я працівника сталося внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не проходив медичного огляду, передбаченого законодавством, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку про стан його здоров`я. Медичний висновок щодо зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього небезпечних чи шкідливих виробничих факторів або щодо протипоказання за станом здоров`я працівника виконувати зазначену роботу видається лікувально-профілактичним закладом за місцем лікування потерпілого на запит керівника підрозділу чи голови комісії з розслідування; в інших випадках, передбачених чинним законодавством України.

Згідно п. 3.11. Порядку № 1346 комісія з розслідування визнає, що «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків», якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, в тому числі, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

За змісту спірних актів відповідача встановлено, що о 16.00 до чергової частини Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області надійшла інформація про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , була виявлена граната РГД. На виклик виїхала СОГ, до складу якої входив оперуповноважений СКП капітан поліції ОСОБА_1 . Під час проведення слідчих дій, о 18.25 до кімнати зайшли двоє чоловіків ( ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ) та жінка ( ОСОБА_11 ), які повідомили, що вони є власниками будинку та запитали підстави надходження поліції в їх будинку. На вимогу ОСОБА_1 покинути приміщення вказані особи відреагували негативно, після чого між ним та цивільними особами сталася бійка. В результаті зазначеної події ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_10 та гр. ОСОБА_9 отримали тілесні ушкодження.

За вищевикладених обставин, комісія з розслідування нещасного випадку вважає встановленими обставини отримання травми 11.01.2018 року ОСОБА_1 внаслідок бійки з цивільними особами, що підтверджено поясненнями свідків та працівниками поліції, які перебували на місці події.

Висновком комісії, викладеного в акті форми Н-5 від 10.04.2020 року, встановлено, що нещасний випадок з оперуповноваженим Лівобережного ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , внаслідок якого він отримав забій м`яких тканин обличчя зліва, забій м`яких тканин лобу, стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, що дає підстави вважати травму отриману останнім не при виконанні службових обов`язків, а саме у наслідок порушення потерпілим службової дисципліни, тому у відношенні ОСОБА_1 складено акт №1 за формою НТ.

Водночас, наданий позивачем диск з відеозаписом події, яка сталася 11.01.2018 року не спростовує встановлених комісією обставин.

Колегія суддів зазначає, що згідно з п. 3.8. Порядку № 1346 з`ясування обставин і причин, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначення осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, є завданням комісії з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення).

Отже, комісія розслідування нещасного випадку встановила дійсні обставини, за яких стався нещасний випадок з ОСОБА_1 , що також підтверджено матеріалами справи.

Згідно ст. 14 Закону України «Про охорону праці» нещасний випадок вважається таким, що стався з вини працівника міліції, якщо останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку і при цьому не вжив необхідних заходів для його уникнення.

З матеріалів розслідування нещасного випадку вбачається, що 11.01.2018 року позивач під час проведення слідчих дій, спровокував бійку з цивільними особами, при тому, що позивач прибув до місця, де трапився нещасний випадок для виконання службових обов`язків, для затримання правопорушника.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідач під час розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року з ОСОБА_1 , дійшов правильного висновку з встановленням дійсних обставин про те, що такий нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, оскільки нещасний випадок стався за обставин, які підпадають під дію абз. 5 п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 року № 1346, а саме - внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни.

Щодо доводів позивача про незаконність складених актів про нещасний випадок невиробничого характеру та розслідування нещасного випадку від 10.04.2020 року з огляду на те, що: члени комісії не оглядали місце події та документи з цього приводу не складали, до актів не були долучені пояснення свідків: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , інших працівників поліції, схеми, фотографії та інші документи, члени комісії з розслідування нещасного випадку не проходили навчання та підвищення кваліфікації з питань охорони праці, взагалі не мали права приймати участь у розслідуванні нещасного випадку, порушили строк проведення розслідування нещасного випадку.

З акту розслідування нещасного випадку, що стався 11.01.2018 року, вбачається, що особи: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_11 відмовились надавати письмові пояснення з приводу наведених вище подій.

Кваліфікація та склад членів комісії відповідає приведеним вище нормам Порядку № 1346. Проведеним розслідуванням достеменно встановлені обставини нещасного випадку, що стався із позивачем 11.01.2018 року, з порушенням терміну проведення розслідування, що виникло внаслідок зміни складу комісії та не вплинуло на зміст Актів від 10.04.2020 року форми Н-5 та НТ.

В постанові від 23.04.2020 року у справі № 813/1790/18 Верховний Суд зазначив, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Верховний Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Оскільки комісією під час проведення перевірки вірно встановлені всі обставини події, що сталася 11.01.2018 року, наведені позивачем доводи не можуть бути підставою для скасування наказів про створення комісії із розслідування нещасного випадку та актів про нещасний випадок невиробничого характеру та розслідування нещасного випадку. Колегія суддів не приймає до уваги правові висновки, які викладені в постановах Верховного суду від 09.01.2020 року у справі № 635/3143/17, від 13.02.2020 року у справі № 486/836/17 оскільки обставини наявної справи відрізняються від обставин, які стали підставою для прийняття відповідних правових висновків.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.

Отже, спір за суттю вимог судом першої інстанції вирішений правильно, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, внаслідок чого відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 195, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 листопада 2020 року у справі № 200/8264/20-а за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання дій протиправними, скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без змін.

Повний текст постанови складений 16 лютого 2020 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І.В. Геращенко

Судді: Е.Г. Казначеєв

Г.М. Міронова