Справа № 520/4696/2020
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 лютого 2021 р. Справа № 520/4696/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Бартош Н.С.,

Суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 року по справі № 520/4696/2020

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

На зазначене рішення суду Головне управління ДПС у Харківській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 р. була залишена без руху з підстав несплати судового збору та наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 р. апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 р. по справі № 520/4696/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення повернуто скаржнику.

24.11.2020 р., згідно штампу вхідної кореспонденції канцелярії суду, на зазначене рішення суду Головним управлінням ДПС у Харківській області повторно подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без руху. Надано Головному управлінню ДПС у Харківській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та надати докази в їх обґрунтування протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено Головному управлінню ДПС у Харківській області, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно поштового повідомлення Головне управління ДПС у Харківській області отримало копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 01.02.2021 р., а 10.02.2021 р. (згідно штампу вхідної кореспонденції канцелярії суду) від апелянта надійшло клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданого клопотання апелянт зазначив, що не погодившись з рішенням суду першої інстанції ГУ ДПС у Харківській області було подано апеляційну скаргу. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 року у даній справі апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання даної ухвали. В строк, встановлений судом, у апелянта була відсутня можливість сплатити суму судового збору у розмірі 1261,20 грн., внаслідок відсутності коштів для сплати судового збору на рахунку відповідача, що підтверджується: довідкою ГУ ДПС у Харківській області від 22.05.2020 року № 410/20-40-13-31; Повідомленням щодо необхідності здійснення безспірного списанння коштів від 14.05.2020 № 16770/9; Повідомленням щодо необхідності здійснення безспірного списанння коштів від 06.05.2020 року № 16008/9. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2020 року апеляційну скаргу було залишено без руху, запропоновано апелянту усунути недоліки апеляційної скарги, шляхом направлення до суду заяви (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причинтакого пропуску та надання доказів на їх обґрунтування. Оскільки на момент первинного звернення з апеляційною скаргою Головне управління ДПС у Харківській області було позбавлено можливості сплатити судовий збір (з незалежних від неї обставин) за подання апеляційнї скарги у даній справі, через відсутність на реєстраційному рахунку відповідних коштів, то вважає, що строк на апеляційне оскарження був пропущений з поважних причин. Вказвав, що відповідно до позиції Верховного Суду України, викладеній в ухвалі 21.11.2016 по справі № 826/1722/14, неможливість сплати судового збору є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, підстави поновлення такого строку є наявними. ГУ ДПС у Харківській області також зазначає, що після отримання копії ухвали від 07.10.2020 року, якою апеляційну скаргу відповідача повернуто заявнику, апелянтом без зволікань повторно подано апеляційну скаргу, що також є підставою для поновлення строків на апеляційне оскарження, згідно з правовою позицією, висловленою в ухвалі Верховного Суду від 22.07.2019 року по справі № 820/1773/19.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, заявник просить суд надати можливість захистити інтереси держави та не позбавляти права на оскарження судових рішень та визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 року по справі №520/4696/2020 та поновити Головному управлінню ДПС у Харківській області строк на апеляційне оскарження. До клопотання додає копії документів: Повідомлення Державної казначейської служби України, щодо необхідності здійснення безспірного списання коштів від 06.05.2020 № 16008/9; Повідомлення Державної казначейської служби України, щодо необхідності здійснення безспірного списання коштів від 14.05.2020 № 16770/9; Довідку ДПС у Харківській області від 22.05.2020 №410/20-40-13-31; супровідний лист від 01.02.2021 № 3780/5.

Відповідно до ч. 5 ст. 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, суд зазначає, що надані Головним управлінням ДПС у Харківській області копії документів, які доданы до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а саме: Повідомлення Державної казначейської служби України, щодо необхідності здійснення безспірного списання коштів від 06.05.2020 № 16008/9; Повідомлення Державної казначейської служби України, щодо необхідності здійснення безспірного списання коштів від 14.05.2020 № 16770/9 є не засвідченими належним чином: а саме, не має підпису, дати.

Отже, надані заявником довідки не є доказом поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, надані апелянтом документи датовані травнем місяцем 2020 року, тобто не свідчать про відсутність коштів на рахунках апелянта за період з моменту винесення рішення Харківським окружним адміністративним судом від 15.07.2020 року по справі № 520/4696/2020.

Доказів, які підтверджують відсутність можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі, в строк встановлений законом, апелянтом не надано.

Крім того, жодних обґрунтувань стосовновно не напралення платіжного доручення № 8338 від 02.10.2020р. в розмірі 1261,20 грн. в строк, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 року про залишення апеляційного скарги без руху, апелянтом також до не надано.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів, розглянувши дане клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд враховує практику Верховного Суду в ухвалі від 26.09.2018 справа №753/7279/18, а саме висновки суду, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій. Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 296 КАС України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VІ органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи доходів і зборів є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 Інші поточні платежі, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд зверну увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що …у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Також, колегія суддів зазначає, що апелянт, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку контролюючого органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов`язаними.

Колегія суддів зазначає, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17.

З тексту клопотання ГУ ДПС у Харківській області, як підстава пропуску строку на апеляційне оскарження, вбачається лише неможливість сплати судового збору. Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Крім того, посилання апелянта на ухвали Верховного суду по справі № 826/1722/14, від 22.07.2019 року по справі № 820/1773/19, якими податковому органу поновлено строк оскарження судового рішення, судова колегія не приймає до уваги, оскільки суд касаційної інстанції у зазначених ухвалах лише погодився із заявником щодо поважності пропуску такого строку.

Відповідно до ч. 5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, натомість в даному випадку, скаржник посилається на ухвали суду касаційної інстанції.

Враховуючи наведене вище, відсутність належних доказів щодо існування об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали поданню апеляційної скарги, надання не завірених копій документів, на підставі матеріалів справи, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання апелянта про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2020 року не виконані, недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 р. по справі № 520/4696/2020 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2020 року по справі № 520/4696/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.С. Бартош
Судді А.М. Григоров З.Г. Подобайло