Справа № 200/473/21-а
Суддя: Смагар С.В.
Дата ухвалення: 2021-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2021 р. Справа№200/473/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Смагар С.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні без повідомлення сторін) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (, 87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська 59)

про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 4 грудня 2020 року № 00/1305/0704, № 00/1306/0704

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 4 грудня 2020 року № 00/1305/0704, № 00/1306/0704.

Ухвалою від 13 січня 2021 року суд прийняв до розгляду адміністративну справу та відкрив провадження в адміністративній справі № 200/473/21-а.

Ухвалою від 16 лютого 2021 року суд відмовив відповідачу у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження.

За правилами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Сторони про відкриття провадження у справі були повідомлені судом належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Позивач в обгрунтування позовних вимог зазначає, що має ліцензію па право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, яка зареєстрована у Бахмутському управлінні ГУ ДПС у Донецькій області, та видана 21 липня 2020 року. Позивач не погоджується з прийнятими відповідачем податковими повідомленнями-рішеннями, оскільки, з доданих до акту перевірки фотографій пляшки, копії яких надані на адвокатський запит разом із листом від 18 грудня 2020 року, неможливо ідентифікувати де і коли були зроблені фотографії та чи на них дійсно була сфотографована саме та пляшка рому білого «Capitan Morgan», про яку йде мова в акті, під час проведення перевірки саме у магазині позивача. Більше того, акт перевірки у п. 4.5 взагалі не місіть вказівки на проведення фотозйомки, місця фотографування та зберігання, дані осіб, які були присутні при фотозйомці, що в свою чергу ставить під сумнів, що у ході перевірки взагалі здійснювалась якась фотозйомка. Крім того, позивач зазначає, що згідно до фіскального чеку встановлено, що дійсно за даними РРО була здійснена розрахункова операція на продаж саме однієї пляшки пива Б/А (безалкогольного) «Карлсберг» 0,45 л за ціною 38 грн. Інформації про здійснення розрахункової операції однієї пляшки пива «Львівського 1715» 0,5 л за ціною 25 грн. матеріали перевірки не містять. Тобто доводи відповідача про вчинення позивачем порушення податкового законодавства не знайшли свого підтвердження.

Відповідач заперечує проти позовних вимог, зазначає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті відповідно до норм діючого законодавства України та не підлягають скасуванню.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

ОСОБА_1 зареєстрована к фізична особа-підприємець за РНОКПП НОМЕР_1 , про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач має ліцензію на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями з терміном дії з 22 липня 2020 року до 22 липня 2021 року, дата реєстрації 21 липня 2020 року, реєстраційний номер № 0502/03/08/2020/02494.

Відповідно до договору оренди нежитлового приміщення від 1 січня 2020 року позивач як орендар орендує у фізичної особи як орендодавця у строкове платне користування для здійснення діяльності кафе нежитлове приміщення за адресою АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що на підставі здійснення функцій, визначених законодавством у сфері застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послу (підпункту 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України), наказу № 1436 від 4 листопада 2020 року «Про проведення фактичної перевірки» та направлень № 1599 та № 1598 від 5 листопада 2020 року на проведення фактичної перевірки працівниками Головного управління ДПС у Донецькій області за адресою: АДРЕСА_2 було проведено фактичну перевірку з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального та контролю за дотриманням порядку проведення розрахунки за товари (послуги), вимог з регулювання обігу готівки, наявність відповідних дозвільних документів і ліцензій ФОП ОСОБА_1 . Акт про результати проведеної фактичної перевірки від 13 листопада 2020 року було зареєстровано 16 листопада 2020 року за № 65/05/99/07/04/ НОМЕР_1 та особисто вручено другий екземпляр ФОП ОСОБА_1

9 листопада 2020 року о 16 год. 11 хв. розпочата фактична перевірка магазину позивача за адресою: АДРЕСА_2 . Перевіркою встановлено, що відповідно до даних баз ДПС України «Аналітичній системі» та по чекової інформації, яка надійшла з РРО Екселліо ОР - 25 фіскальний № 300022124 зареєстровано на господарську одиницю закусочна « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_2 факт проведення 15 серпня 2020 року о 22 год. 37 хв. (чек № 11167) розрахункової операції вище вказаний РРО без використання режиму попереднього програмування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цін товару, найменування та обліку, його кількості, а саме, позивач реалізувала пляшку пива «Львівського 171»5, 0,5 л. за ціною 25 грн. ) у фіскальному чеку не вказано найменування товару слово - пиво.

Також, в ході фактичної перевірки закусочної «ІНФОРМАЦІЯ_1» встановлено факт зберігання на полиці для реалізації однієї пляшки рому білого «Capitan Morgan» 1 л., вмісту спирту 37,5 % об. за ціною 800 грн. без марки акцизного податку встановленого зразка, а саме на пляшці містяться тільки сліди від клею відірваної марки акцизного податку встановленого зразка, таким чином згідно до пункту 226.9 статті 226 ПК України та пункту 20 Положення про виготовлення, зберігання, продаж, марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, затвердженого Постановою КМУ від 27.12.2010 року № 1251 із змінами та доповненнями пляшка вищезазначеного рому вважається немаркованою.

4 грудня 2020 року на підставі акту перевірки від 16 листопада 2020 року, підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України, згідно абзацу 19 частини 2 статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» від 19 грудня 1995 року № 841/95-ВР (далі - Закону № 481/95-ВР) за порушення пункту 226.9 статті 226 ПК України, статті 11 Закону № 481/95-ВР в частині зберігання та реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 00/1305/0704, яким до позивача застосовано штрафні санкції, у тому числі за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 17000 грн.

4 грудня 2020 року на підставі акту перевірки від 16 листопада 2020 року, підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України, пункту 7 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР (далі - Закон № 265/95-ВР) за порушення пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 00/1306/0704, яким до позивача застосовано штрафні санкції, у тому числі за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 5100 грн.

Крім того, судом встановлено, що постановою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 17 грудня 2020 року № 219/10668/20 провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, постановою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 17 грудня 2020 року № 219/10668/20 було встановлено наступне.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 371 від 16 листопада 2020 року, за результатом проведеної з 9 листопада 2020 року по 13 листопада 2020 року фактичної перевірки у закусочній «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_1 , в якій здійснює діяльність фізична особа - підприємець ОСОБА_1 , виявлено порушення порядку проведення розрахунків, передбаченого пунктом 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», в частині проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операції без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товару та обліку їх кількості, а саме: 15 серпня 2020 року о 22 годині 37 хвилин був придбаний товар: пляшка пива «Львівського 1715», 0,5 л за ціною 25 гривень за пляшку (копії витягів з баз з чеком від 15 серпня 2020 року № 11167 додаються). Розрахункова операція проведена через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів) у чеку не зазначено найменування товару - слово «пиво», чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1 КУпАП.

Разом з тим, матеріли справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 15 серпня 2020 року взагалі проводилась розрахункова операція з продажу пляшки пива « Львівського 1715 », 0,5 л за ціною 25 гривень через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), оскільки з копії акту (довідки) фактичної перевірки № 65-05-99/07/04/ НОМЕР_1 від 13 листопада 2020 року та копії звіту від 9 листопада 2020 року вбачається, що проведення контрольної розрахункової операції із застосуванням реєстратора розрахункових операцій (програмного реєстратора розрахункових операцій, розрахункової книжки) при продажу товарів (наданні послуг) здійснювалось щодо однієї пляшки пива безалкогольного «Карлсберг» 0,45 л за ціною 38 гривень.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що об`єктивних доказів порушення ОСОБА_1 пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а відтак і вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП, під час розгляду адміністративного матеріалу в суді не здобуто, а докази, надані особою, якою складався протокол про адміністративне правопорушення, в якості підтвердження вчинення правопорушення, є недостатніми для встановлення у її діях вини.

Надаючи правову оцінки даним правовідносинам суд зазначає наступне.

Функції контролюючих органів визначені у статті 19 № Податкового кодексу України, до яких відноситься:

- здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів (п.п. 191.1.14.п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального (п.п. 19 1.1.16. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- проводити роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального (п.п. 19 1.1.17. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- здійснювати контроль за наявністю марок на пляшках (упаковках) з алкогольними напоями і пачках (упаковках) тютюнових виробів під час їх транспортування, зберігання і реалізації (п.п. 19 1.1.18. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- здійснення контролю за дотриманням суб`єктами господарювання, які провадять роздрібну торгівлю тютюновими виробами, вимог законодавства щодо максимальних роздрібних цін на тютюнові вироби, встановлених виробниками або імпортерами таких виробів (п.п. 19 1.1.19. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- здійснення контролю за дотриманням суб`єктами господарювання, які провадять оптову або роздрібну торгівлю алкогольними напоями, вимог законодавства щодо мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін на такі напої (п.п. 19 1.1.20. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна);

- використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (п.п. 19№.1.46. п. 19№.1. ст. 19 № ПК Україна), тощо.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК Україна контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтва, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 пункт 75.1 статті 75 ПК Україна).

Відповідно до пункту 80.1 статті 80 ПК Україна фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Відповідно до пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки та за наявності таких підстав:

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій, та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів; (п.п. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України).

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 81.1 статті 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

- копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

- службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому пункту 81.1 статті 81 ПК України, не дозволяється.

Основні правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, визначено Законом України від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відносно податкового повідомлення-рішення № 00/1306/0704 від 4 грудня 2020 року, відповідно до якого позивачу вказано на порушення пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 256/95-ВР від 06.07.1995 року, суд зазначає наступне.

За унормуванням статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості; вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку.

Контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог цього Закону здійснюють органи доходів і зборів шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України (стаття 15 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»).

Яв вже було встановлено та підтверджено матеріалами справи, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 371 від 16 листопада 2020 року, за результатом проведеної з 9 листопада 2020 року по 13 листопада 2020 року фактичної перевірки у закусочній «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_1 , в якій здійснює діяльність фізична особа - підприємець ОСОБА_1 , виявлено порушення порядку проведення розрахунків, передбаченого пунктом 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», в частині проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операції без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товару та обліку їх кількості, а саме: 15 серпня 2020 року о 22 годині 37 хвилин був придбаний товар: пляшка пива «Львівського 1715», 0,5 л за ціною 25 гривень за пляшку (копії витягів з баз з чеком від 15 серпня 2020 року № 11167 додаються). Розрахункова операція проведена через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів) у чеку не зазначено найменування товару - слово «пиво», чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 155-1 КУпАП.

Постановою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 17 грудня 2020 року № 219/10668/20 провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Зі змісту, вищезазначеної постанови суми вбачається, що матеріли справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 15 серпня 2020 року взагалі проводилась розрахункова операція з продажу пляшки пива « Львівського 1715 », 0,5 л за ціною 25 гривень через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), оскільки з копії акту (довідки) фактичної перевірки № 65-05-99/07/04/ НОМЕР_1 від 13 листопада 2020 року та копії звіту від 9 листопада 2020 року вбачається, що проведення контрольної розрахункової операції із застосуванням реєстратора розрахункових операцій (програмного реєстратора розрахункових операцій, розрахункової книжки) при продажу товарів (наданні послуг) здійснювалось щодо однієї пляшки пива безалкогольного «Карлсберг» 0,45 л за ціною 38 гривень.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що об`єктивних доказів порушення ОСОБА_1 пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а відтак і вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП, під час розгляду адміністративного матеріалу в суді не здобуто, а докази, надані особою, якою складався протокол про адміністративне правопорушення, в якості підтвердження вчинення правопорушення, є недостатніми для встановлення у її діях вини.

Отже, виходячи з наведеного, суд вважає, податкове повідомлення-рішення № 00/1306/0704 від 4 грудня 2020 року таким, що підлягає скасуванню.

Дана правова позиція узгоджується з позицією, викладеною у постанові Першого апеляційного адміністративного суду від 4 вересня 2019 року № 200/4209/19-а.

Відносно податкового повідомлення-рішення від 4 грудня 2020 року № 00/1305/0704 щодо порушення пункту 226.9 статті 226 ПК України, статті 11 Закону № 481/95-ВР в частині зберігання та реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 00/1305/0704, яким до позивача застосовано штрафні санкції, у тому числі за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 17000 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 11 Закону, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку визначеному законодавством.

За визначеннями підпунктів 14.1.107, 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів; маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Згідно з підпунктом 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України, маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Пунктом 226.1 та 226.2 статті 226 Податкового кодексу України, передбачено, що у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Згідно з пунктом 226.11 статті 226 Податкового кодексу України, ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняються. З аналізу наведених положень можна зробити висновок, що марка акцизного податку є обов`язковим спеціальним знаком, що підтверджує легальність реалізації товару на території України, відсутність якої на алкогольних чи тютюнових виробах є підставою для притягнення до відповідальності у випадку виробництва, зберігання, транспортування та реалізації таких товарів.

Згідно з вимогами абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" від 19 грудня 2015 р. №481/95-ВР (далі - Закон № 481/95-ВР) алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів регулюється Податковим кодексом України, Законом України № 481 та постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1251 «Про затвердження Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів» (далі - Положення №1251).

Пунктами 2 та 3 Положення №1251, визначено, що зразки марок розробляються Мінфіном разом з ДПС, Мінекономіки, СБУ, МВС, Мін`юстом та затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Марки встановленого зразка виготовляються на замовлення ДПС державним підприємством, що належить до сфери управління Мінекономіки (далі - підприємство-виробник). Замовлення оформляється відповідно до правил виготовлення бланків цінних паперів і документів суворого обліку, затверджених Мінфіном, СБУ та МВС.

Продавець марок веде електронну базу марок акцизного податку (далі - електронна база марок), в якій відображається інформація про: отримані марки продавцем марок; видані марки продавцем марок (із зазначенням таких реквізитів платіжного документа / платіжних документів на перерахування плати за виготовлення марок, як номер, дата платіжного доручення та сума перерахованих коштів); використані марки покупцем марок; пошкоджені, списані та знищені марки (абз. 14 п. 5 Положення).

Продавцем марок акцизного податку є контролюючі органи (пп. 14.1.198 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України).

Відповідно до п. 32 Положення Реєстр виданих марок розміщується на офіційному веб-порталі ДПС. У реєстрі зазначаються всі реквізити марки, а також найменування покупців марок, місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв, та рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів.

Вказане Положення доповнено пунктом 32 на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1144, яка набрала чинності 31 грудня 2019 року.

На виконання вказаного Положення ДПС України на своєму веб-порталі розмістило Реєстр виданих марок акцизного податку (https://cabinet.tax.gov.ua/registers/mark).

Таким чином територіальні органи ДПС є уповноваженими (контролюючими) органами щодо підтвердження або спростування фактів щодо видачі (продажу) конкретних марок акцизного податку виробникам алкогольних напоїв.

Згідно з пунктом 20 Положення №1251 вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої та тютюнові вироби у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, а також алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження:- пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення;

- наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція);

- пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів;

- відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.

Отже, суб`єкти підприємницької діяльності, які здійснюють зберігання алкогольних напоїв, повинні додержуватись вимог абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону № 481/95-ВР, ст. 226 ПК України та п. 20 Положення № 1251.

Згідно з вимогами пункту 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані: - алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; - алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; - алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.

Пунктом 226.5-226.7 ст. 226 ПК України встановлено, що кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Згідно положень абз. 19 ч. 2 статті 17 Закону, до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень за виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку.

З акту перевірки вбачається, що в ході фактичної перевірки закусочної «ІНФОРМАЦІЯ_1» встановлено факт зберігання на полиці для реалізації однієї пляшки рому білого «Capitan Morgan» 1 л., вмісту спирту 37,5 % об. за ціною 800 грн. без марки акцизного податку встановленого зразка, а саме на пляшці містяться тільки сліди від клею відірваної марки акцизного податку встановленого зразка.

На підтвердження зазначеного факту, відповідачем було надано дві фотографії із зображенням рому білого «Capitan Morgan».

Так, з доданих до акту фотографій алкоголю, копії яких наявні в матеріалах справи, вбачається відірвану з одного боку марку. Доказів того, що товар продано саме у такому вигляді суду не надано. Ґрунтовних пояснень щодо того, як відповідачем встановлено саме факт зберігання пляшки рому без акцизної марки відповідачем не надано. Суд зазначає, що дані копії фотографій не можуть бути прийняті судом як належний доказ продажу під час перевірки товарів з пошкодженою маркою акцизного податку, оскільки з них не можливо ідентифікувати де і коли були зроблені ці фотографії та чи на них дійсно сфотографовані саме товари, що були придбані під час перевірки саме у магазині позивача. Тобто, обставини, зазначені в акті перевірки не підтверджено відповідачем належними доказами.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що спірне податкове повідомлення рішення прийнято відповідачем безпідставно і підлягає скасуванню, а позовні вимоги позивача в цій частині підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог частин першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Нормами частини другої зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд, відповідно до положень частини п`ятої статті 77 КАС України, вирішує справу на підставі наявних доказів.

За таких обставин, оскаржувані податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню, внаслідок чого позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Позивачем сплачений судовий збір у сумі 908 грн. відповідно до квитанції від 6 січня 2021 року.

Керуючись статтями 2-17, 19-20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-125, 132, 139, 143, 159-165, 168, 171, 173, 192-196, 224, 225-228, 229-230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (, 87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська 59) про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 4 грудня 2020 року № 00/1305/0704, № 00/1306/0704 задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 4 грудня 2020 року № 00/1305/0704, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції, у тому числі за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 17000 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 4 грудня 2020 року № 00/1306/0704, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції, у тому числі за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 5100 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Донецькій області (код ЄДРПОУ 3944096, 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 908 грн.

Рішення ухвалене у нарадчій кімнаті 18 лютого 2021 року. Повне судове рішення складено 18 лютого 2021 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Смагар