Справа № 120/1106/21-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

16 лютого 2021 р. Справа № 120/1106/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави

до: Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області

про: визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави до Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

У відповідності до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, доходжу висновку, що позовну заяву належить повернути позивачеві з огляду на таке.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Частиною 3 статті 43 КАС України визначено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника .

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (ч. 4 ст. 55 КАС України).

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також система прокуратури України визначаються Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 року №1697-VII, який набрав чинності з 15.07.2015 року.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону №1697-VII на прокуратуру покладається функція щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України.

За приписами ст. 4 Закону №1697-VII організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно зі ст. 7 Закону №1697-VI систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

На даний момент процес створення обласних та окружних прокуратур не завершено, а тому функції органів прокуратури обласного та окружного рівнів здійснюють регіональні та місцеві прокуратури відповідно.

Статтею 12 Закону №1697-VII визначено, що у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників.

Керівник окружної прокуратури представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями (п.1 ч. 1 ст. 13 Закону №1697-VII)

Частиною третьою статті 13 Закону № 1697-VІІ передбачено, що у разі відсутності керівника окружної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника місцевої прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника місцевої прокуратури.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону № 1697-VІІ представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною четвертою статті 23 Закону № 1697-VІІ встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Системний аналіз наведених норм КАС України та Закону № 1697-VII дає підстави для висновку, що заступник керівника Вінницької місцевої прокуратури була уповноважена підписувати позовну заяву Прокуратури лише у разі відсутності на дату її підписання і подання керівника Вінницької місцевої прокуратури. Проте, доказів відсутності 11.02.2021 року керівника Вінницької місцевої прокуратури позивачем не надано.

Як наслідок заступник керівника Вінницької місцевої прокуратури Карманчук Л.В. не була уповноважена підписувати позовну заяву від імені Вінницької місцевої прокуратури.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, зокрема у постанові від 27.05.2020 по справі № 819/478/17.

Частиною 5 статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, адміністративний позов від імені суб`єкта владних повноважень підписано особою, право якої на вчинення таких дій від імені Вінницької місцевої прокуратури не підтверджено у встановленому законом порядку, тому суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню особі яка її подала.

Відповідно до ст. 17 Закон України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У висновках Європейського Суду з прав людини, які викладені в рішеннях від 28.05.1985 року в справі Ашингдейн проти Сполученого Королівства та від 13.02.2001 року в справі Кромбах проти Франції, ЄСПЛ наголосив, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20.05.2010 року в справі Пелевін проти України та від 30.05.2013 року в справі Наталія Михайленко проти України ЄСПЛ зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

За правилами ч. ч. 5, 6 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

При цьому, частиною 8 статті 169 КАС України визначено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 55, 57, 59, 160, 169, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави до Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна