Справа № 200/1470/21-а
Суддя: Абдукадирова К.Е.
Дата ухвалення: 2021-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 лютого 2021 р. Справа №200/1470/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Абдукадирова К.Е., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропрод-Донбас» до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

10 лютого 2021 року до Донецького окружного адміністративного суду подана позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропрод-Донбас» до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області, в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про сплату боргу (недоїмки) від 03 грудня 2020 року № Ю-4-23 у розмірі 1 642 090,37 гривень та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Донецькій області здійснити коригування облікових даних в інформаційній системі податкового органу шляхом блокування заборгованості.

Відповідно до положень статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС) України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» є спеціальним законом, який регулює спірні правовідносини в межах поданої позовної заяви.

Відповідно до статті 25 зазначеного Закону, податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Не підлягають оскарженню зобов`язання зі сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником.

З правового аналізу приписів статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» вбачається, що Законом встановлений строк для оскарження платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, а саме 10 днів з моменту її отримання, як в адміністративному порядку так й в судовому.

Отже, вказаними положеннями визначено чіткий порядок дій платника в частині непогодження з отриманою вимогою про сплату єдиного внеску, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.

Як вбачається з матеріалів заяви, позивач дізнався про наявність спірної вимоги 08 грудня 2020 року. Позивач скористався правом та оскаржив спірну вимогу в адміністративному порядку та 12 січня 2021 року отримав рішення ДПС України про залишення скарги без задоволення, а спірної вимоги без змін.

Водночас, з наявних матеріалів установлено, що позовна заява за вих.. № 30 від 05 лютого 2021 року отримана судом 10 лютого 2021 року. При цьому слід зазначити, що десятиденний строк звернення із цим позовом до суду сплив 22 січня 2021 року.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», кожен має право на розгляд його справи судом.

В той же час, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування зазначеної Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), наголошує, що заявник повинен діяти з належною сумлінністю, швидко та відповідно до ситуації (рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України»).

При вирішенні питання про поновлення строку суд повинен надавати оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позову.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, Європейський cуд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для надання суду обґрунтованого клопотання щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви та постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись, статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропрод-Донбас» до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк 5 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків шляхом надання суду обґрунтованої заяви щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом з наданням відповідних доказів щодо поважності причин пропуску строку.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та відповідно до частини 2 статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 15 лютого 2021 року.

Суддя К.Е. Абдукадирова