Справа № 493/1784/20
Суддя: Тітова Т. П.
Дата ухвалення: 2021-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 493/1784/20
Провадження № 2-а/493/3/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року м. Балта Одеської області

Балтський районний судОдеської області у складі:

головуючого-судді Тітової Т.П.

за участю секретаря Сирота О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балта адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Слобожанської митниці Держмитслужби, в якому він просив суд: скасувати постанову в справі про порушення митних правил від 01.12.2020 року № 0974/80700/20, винесену заступником начальника Слобожанської митниці Держмитслужби Остапчуком В.В., згідно якої його було визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, у зв`язку з чим, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 % несплаченої суми митних платежів на суму 467172 грн 99 коп.

Ухвалами від 15.12.2020 р. було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду на 28.12.2020 року та витребувано з Слобожанської митниці Держмитслужби матеріали справи № 0974/80700/20 відносно ОСОБА_1 про порушення митних правил.

28.12.2020 року на адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з зв`язку з витребовуванням доказів із Слобожанської митниці Держмитслужби.

11.01.2021 року на електронну адресу суду від відповідача Слобожанської митниці Держмитслужби надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Слобожанської митниці Держмитслужби та відзив на позов ОСОБА_1 без додатків, про що складено відповідний акт від 11.01.2021 року.

21.01.2021 року на адресу суду надійшов відзив від відповідача Слобожанської митниці Держмитслужби на адміністративний позов ОСОБА_1 з відповідними додатками.

25.01.2021 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача та клопотання про відкладення розгляду справи з метою забезпечення реалізації відповідачем права на подання заперечень.

Ухвалою суду від 25.01.2021 року відповідачу встановлено строк для подання заперечень до 29.01.2021 року включно та у зв`язку зцим розгляд справи відкладено на 12.02.2021 року.

В обґрунтування вимог позову позивач посилається на те, що 30.11.2020 року ним було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи 01.12.2020 року у приміщенні Слобожанської митниці Держмитслужби у зв`язку із зайнятістю захисника, але заступником начальника Слобожанської митниці Держмитслужби дане клопотання було відхилено, а справу було розглянуто без його участі, що потягло за собою порушення його права на захист. Також в оскаржуваній постанові не наведено підстав та порядку розрахунку штрафної санкції у розмірі 300 % від суми митних платежів станом на час вчинення правопорушення, не зазначено посиланьна на звіт експерта про визначення митної вартості ТЗ. Розрахунок митних платежів здійснено на підставі службової записки від 01.07.2020 року. Однак дана службова записка не може вважатись звітом (актом) про оцінку або висновком експерта (експертного дослідження), а відтак не може бути прийнята в якості документу, який належним чином підтверджує митну вартість транспортного засобу для умов визначення митних платежів станом на час вчинення правопорушення. Вважає, що під час розгляду даної справи мали місце факти порушення посадовою особою відповідача порядку розгляду справи, з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення питання щодо застосування адміністративного стягнення, що є підставами для скасування постанови від 01.12.2020 року. Крім того, із матеріалів справи вбачається, що Слобожанській митниці було відомо місцезнаходження вказаного автомобіля на арешт майданчику, а тому у відповідача була наявна реальна можливість провести автотоварознавчу експертизу даного транспортного засобу і належним чином встановити вірний розмір несплаченої суми митних платежів, чого в даному випадку зроблено не було. Також відповідач проігнорував питання щодо обґрунтування прийнятого ним рішення щодо відмови у задоволенні клопотання про вікладення розгляду справи через зайнятість захисника в інших справах та розгляду справи без його участі. Разом з тим, звертає увагу суду на наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Як вбачається із матеріалів справи про факт правопорушення відповідачу стало відомо ще у третій декаді квітня 2020 року, а тому строк накладення стягнення має відраховуватися з 29.04.2020 року і закінчився 29.10.2020 року. Тобто постанова Слобожанської митниці прийнята після закінчення строків, встановлених ст. 467 МК України, а отже згідно вказаних підстав провадження підлягає закриттю.

Відповідач подав відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що не погоджується з доводами позивача та заявляє про їх необґрунтованість та безпідставність. Слобожанською митницею Держмитслужби прийнято до уваги повідомлений правоохоронним органом факт, який має ознаки протиправного користування транспортним засобом «AUDI A4» з реєстраційним номером НОМЕР_1 на митній території України гр. ОСОБА_1 , який ввезено 22.09.2016 року через м/п «Дністер» Вінницької митниці ДФС гр. ОСОБА_2 у митному режимі «тимчасове ввезення» до 1-го року з метою особистого користування і стосовно якого було надано пільги щодо сплати митних платежів. На повідомлену дату складення протоколу гр. ОСОБА_1 прибув до Слобожанської митниці Держмитслужби та не повідомив будь-які обставини, які виключають ознаки порушення митних правил з його боку, тому по даному факту 23.11.2020 року у відношенні гр. ОСОБА_1 та у його присутності складено протокол про порушення митних правил за ст. 485 МК України, яким визначено час і місце розгляду справи про порушення митних правил - 01.12.2020 року та вказаний протокол ОСОБА_1 отримав особисто. Що стосується обґрунтованості розрахунку митних платежів, то спеціалізованим підрозділом митниці - управлінням контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозу надходження, в межах своїх повноважень була визначена мінімальна вартість товару (вищевказаного транспортного засобу) відповідно до інформації, наявної в базах Держмитслужби шляхом аналізу рівня митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів. Таким чином, у Митному кодексі України чітко передбачена відповідальність особи за неправомірні операції з товарами, а саме, користування в даному випадку транспортним засобом без дозволу митних органів, митне оформлення якого не закінчено. Отже Слобожанська митниця Держмитслужби під час винесення оскаржуваного рішення діяла в рамках чинного законодавства України та вважає, що вимоги позивача задоволенню не підлягають.

В судове засідання позивач не з`явився, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, скасувати оскаржувану постанову, а провадження у справі закрити з обставин і обґрунтувань, викладених в адміністративному позові.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але надав клопотання про розгляд справи у його відсутності та просив відмовити в задоволенні позовних вимог позивача у повному обсязі з підстав викладених у відзиві на позов.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до таких висновків.

Судом встановлено, що до Слобожанської митниці Держмитслужби надійшло повідомлення про використання громадянином України ОСОБА_1 на митній території України транспортного засобу марки «AUDI A4», VIN: НОМЕР_2 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , а саме, 21.03.2020 до правоохоронного органу з приводу крадіжки речей з автомобілю «AUDI A4» з реєстраційним номером НОМЕР_1 Литовської реєстрації (у заяві ОСОБА_1 «заявляє як мій автомобіль «AUDI A4» з реєстраційним номером НОМЕР_1 ») та протокол допиту потерпілого від 18.05.2020 року у якому ОСОБА_1 повідомив слідчому Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області обставини придбання, користування і розпорядження автомобілем «AUDI A4» з реєстраційним номером НОМЕР_1 Литовської реєстрації протягом 2020 року та засвідчив особистим підписом.

Під час перевірки вказаного транспортного засобу було встановлено, що згідно даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби автомобіль марки «AUDI A4», VIN: НОМЕР_2 з реєстраційним номером НОМЕР_1 (країна реєстрації Литва) був ввезений на митну територію України 22.09.2016 року гр. ОСОБА_2 у митному режимі «тимчасове ввезення» до 1 року з наданням пільги під час ввезення його на митну територію України. На дату направлення повідомлення, порушено строки та умови митного режиму тимчасового ввезення транспортного засобу «AUDI A4», VIN: НОМЕР_2 з реєстраційним номером НОМЕР_1 (країна реєстрації Литва). Інформація щодо сплати митних платежів відсутня.

Листом Слобожанської митниці Держмитслужби від 15.06.2020 року громадянину України ОСОБА_1 було запропоновано прибути в управління запобігання та протидії контрабанді та порушення митних правил Слобожанської митниці Держмитслужби до головного державного інспектора відділу оперативного реагування Блудова А.В. об 11:00 год. 25.06.2020 року для надання пояснень по даному факту та участі в складанні протоколу про порушення митних правил.

У протоколі допиту потерпілого від 18.05.2020 року громадянин України ОСОБА_1 повідомив, що у лютому 2020 року у Київській області він придбав автомобіль марки «AUDI A4», VIN: НОМЕР_2 з реєстраційним номером НОМЕР_1 (країна реєстрації Литва), договір купівлі продажу відсутній, йому передали ключі від автомобіля, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу і сам автомобіль.

Листом Слобожанської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року громадянину України ОСОБА_1 було запропоновано повторно прибути в управління запобігання та протидії контрабанді та порушення митних правил Слобожанської митниці Держмитслужби до головного державного інспектора відділу оперативного реагування Блудова А.В. об 11:00 год. 16.11.2020 року для надання пояснень по даному факту та участі в складанні протоколу про порушення митних правил.

16.11.2020 року ОСОБА_1 надав клопотання Слобожанській митниці Держмитслужби про відкладення розгляду справи на 23.11.2020 року на 11:00 год., яке було задоволено.

23.11.2020 року відносно громадянина України ОСОБА_1 був складений протокол про порушення митних правил № 0974/80700/20 за ст. 485 Митного кодексу України, в якому зазначено, що розгляд справи про порушення митних правил відбудеться 01.12.2020 року о 15:00 год., вказаний протокол був вручений особисто ОСОБА_1

01.12.2020 року на розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, але від нього надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю його захисника в іншому процесі.

Постановою у справі про порушення митних правил від 01.12.2020 року № 0974/80700/20, винесеною першим заступником начальника Слобожанської митниці Держмитслужби Остапчуком В.В., ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, у зв`язку з чим, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 % несплаченої суми митних платежів на суму 467172 грн 99 коп.

В супровідному листі від 02.12.2020 року, зазначено про відсутність можливості задоволення клопотання гр. ОСОБА_1 щодо відкладення справи відповідно до вимог ст. 467 Митного кодексу України.

Митна вартість транспортного засобу «AUDI A4», VIN: НОМЕР_2 з реєстраційним номером НОМЕР_1 (країна реєстрації Литва) відповідно до службової записки від 01.07.2020 року визначена на рівні 500 EUR.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 531 Митного кодексу України однаєю із підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду.

Розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до відповідльності, нормами МК України та КУпАП передбачено.

Ч. ч. 1, 4 ст. 526 МК України передбачено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Слобожанською митницею Держмитслужби після отримання від позивача клопотання про перенесення розгляду справи від 01.12.2020 року, вказане клопотання було проігноровано з посиланням в супровідному листі на ст. 467 МК України.

Тобто позивач, у свою чергу, не зміг скористатися своїм правом на захист, хоча докази поважності неявки на розгляд 01.12.2020 року відповідачу надіслав на офіційну електронну адресу.

В даному випадку Слобожанською митницею Держмитслужби позивача було позбавлено прав, закріплених у ст. 498 МК України, а також обмежено в ефективному засобі юридичного захисту в національному органі (митниці), чим порушено ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, зазначені обставини дають підстави вважати, що Слобожанська митниця Держмитслужби, розглянувши справу про порушення митних правил без присутності позивача, діяла не на підставі та всупереч Конституції та законам України, не обґрунтовано, без дотримання принципу рівності перед законом, не пропорційно, без дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, без врахування права особи на участь у процесі, прийняла оскаржувану постанову.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. ст. 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Згідно зі ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як «Оцінка товару для митних цілей» Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Сума митних платежів, які відповідно до закону підлягають сплаті при імпорті транспортного засобу відповідно до службової записки від 01.07.2020 року станом на 22.09.2016 (дата ввезення транспортного засобу на митну територію України) складає 155724,33 грн.

Суд вважає хибними доводи позивача про те, що розрахунок розрахунок митних платежів є неналежним доказом та не має прийматися до уваги, з огляду на наступне.

Як передбачає ст. 368 МК України, для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.

У разі наявності доказів не достовірності заявленої фактурної вартості товарів митні органи визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.

Вказаними приписами спростовуються доводи позивача, оскільки мова йде не про визначення ринкової вартості транспортного засобу чи визначення розміру матеріального збитку, а про визначення вартості товару для цілей оподаткування.

Враховуючи, що жодних достовірних відомостей щодо вартості транспортного засобу при перетині кордону до митниці не надавалось, тому були направлені відповідні запити щодо:

- визначення вартості транспортного засобу;

- визначення розміру митних платежів.

Для визначення вартості транспортного засобу була використана наявна у митниці інформація щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN- кодом, яка міститься у каталозі програмного продукту.

Так, з урахуванням року виготовлення, комплектації, стану та основних технічних характеристик, вартість автомобіля становить 500 евро.

Крім того було зроблено розрахунок платежів станом на 22.09.2016 року, тобто на дату ввезення на територію України транспортного засобу.

Згідно наданого розрахунку, загальна сума митних платежів становить 155724,33 грн.

Тобто в цій частині вимоги позивача не обґрунтовані.

У відповідності до положень ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 491 МК України підставами для порушення справи про порушення митних правил є:

1) безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил;

2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у ч. 1 ст. 319 цього Кодексу;

3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Згідно ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522 цього Кодексу розглядаються митними органами, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду митними органами справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені ст. ст. 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3, 4 ст. 558 МК України митні органи при виконанні покладених на них завдань взаємодіють, у тому числі шляхом обміну інформацією, з правоохоронними органами в порядку, встановленому законодавством.

Правоохоронні органи зобов`язані письмово повідомляти митні органи про виявлені ними порушення митних правил або контрабанду.

Правохоронні органи зобов`язані письмово повідомляти митні органи про наявність оперативної інформації щодо можливих випадків переміщення товарів, в тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення з порушенням норм законодавства України.

Одночасно з цим, ч. 1 ст. 510 МК України визначено, що посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, може витребувати документи, необхідні для розгляду справи, у тому числі матеріали фото-і кінозйомки, звуко- і відеозапису, інформаційних баз та банків даних, а також інші носії інформації.

Як вбачається з оскаржуваної постанови та підтверджується матеріалами справи, порушення позивачем митних правил було виявлено відповідачем з листа обміну інформації від 29.04.2020 року Слобожанської митниці Держмитслужби, який був скерований слідчому СВ Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області на його запит, а оскаржувана постанова винесена 01.12.2020, тобто поза межах шестимісячного строку, встановленого ч. 1 ст. 467 МК України.

В постанові відповідач зазначив, що днем виявлення правопорушення є 03.06.2020 року, але враховуючи, що в матеріалах справи є дані щодо більш раннього виявлення вчиненого позивачем правопорушення з 29.04.2020 року згідно листа на який Слобожанська митниця Держмитслужби надавала відповідь, тому в силу ст. 467 МК України строк накладення адміністративного стягнення має обчислюватися саме з дня виявлення такого правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.12.2020 року, пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення вчинення позивачем правопорушення, відповідач прийняв постанову у справі про порушення митних правил, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Таким чином, притягнення позивача до відповідальності відбулося поза межами строків, визначених ч. 1 ст. 467 МК України.

Оскільки в процесі розгляду справи суд дійшов висновку про порушення права на захист позивача та притягнення позивача поза межами строків накладення адміністративного стягнення, суд вважає необхідним постанову скасувати та закрити провадження у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 64, 368, 467, 485, 487, 491, 498, 510, 526, 531, 558 МК України, ст. ст. 241-246, 255, 286 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення -задовольнити.

Скасувати постанову в справі про порушення митних правил від 01.12.2020 року № 0974/80700/20, винесену першим заступником начальника Слобожанської митниці Держмитслужби Остапчупком В.В., про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьохсот відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 467172,99 грн., та закрити провадження у справі.

Стягнути з Слобожанської митниці Держмитслужби (61003, м. Харків, вул. Короленко, 16Б, ), на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , 420,40 грн. сплаченого судового збору.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається через Балтський районний суд Одеської області до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ