Справа № 320/1336/21
Суддя: Файчак В.О.
Дата ухвалення: 2021-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

16 лютого 2021 року 320/1336/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Файчак В.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до старшого державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Тригуба Геннадія Вікторовича про визнання неправомірним та скасування рішення державного виконавця від 19.03.2020 ВП № 61001131 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у розмірі 9446 гривен 00 копійок,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Касандяк В.В. в інтересах ОСОБА_1 з позовом до старшого державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Тригуба Геннадія Вікторовича про визнання неправомірним та скасування рішення державного виконавця від 19.03.2020 ВП № 61001131 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у розмірі 9446 гривен 00 копійок.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 позовну заяву залишено без руху у звязку з її невідповідністю вимогам статей 160, 161 КАС України, вказано, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду доказів - документів щодо персональних даних позивача, оформлених відповідно до вимог законодавства, та копії довіреності/ договору про надання правової допомоги, згідно якого Касандяк В.В. має право звертатися з позовом в інтересах ОСОБА_1 .

15.02.2021 на адресу суду від представника позивача надійшла заява б/н від 12.02.2021 про роз`яснення судового рішення, в якій він просить суд роз`яснити ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 у справі №320/1336/21 в частині, що стосується порядку і способу його виконання, зокрема, розтлумачити:

a) Відомості про які саме персональні дані ОСОБА_1 повинні містити документи, які позичці слід додатково надати суду для забезпечення реалізації свого права на доступ до правосуддя;

b) Чи може сторона позивача надати необхідні суду відомості про персональні дані ОСОБА_1 шляхом власноручного їх викладення у додатковому пояснені по суті справи, в разі відсутності у розпорядженні позивачки офіційного документа, що містить такі персональні дані.

c) Чи може сторона позивача надати суду документи з персональними даними ОСОБА_1 у спосіб направлення їх електронних копій через сервіси програмного забезпечення " Електронний суд", відповідно, у спосіб засвідчення таких електронних копій за допомогою ЕЦП представника позивача;

d) Який порядок дій сторони позивача повинен бути у разі, якщо документ з персональними даними ОСОБА_1 не оформлений видавником цього документу згідно вимог законодавства.

Обґрунтовує вказану заяву тим, що через існування значної кількості документів що містять відомості про ОСОБА_1 не є можливим скласти повний перелік таких документів та надати їх усіх до суду.

Розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно із ч.2 ст.254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Вирішуючи питання щодо роз`яснення ухвали суду, суд наголошує, що виходячи із системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд в ухвалі від 01.02.2018 (справа № 591/3321/17) зазначив, що незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі» передбачено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Дослідивши текст ухвали Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 у справі №320/1336/21, суд дійшов висновку про те, що вказане судове рішення є чітким за змістом і зрозумілим, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути труднощі щодо його розуміння, з огляду на таке.

Статтею 2 Закону України "Про захист персональних даних" визначено, що персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Водночас, суд звертає увагу, що згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

У відповідності до положень частини другої статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Враховуючи вищевикладене, в даному випадку належними доказами наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є: паспорт громадянина України, посвідчення водія.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати копії паспорта громадянина України або посвідчення водія.

Таким чином ухвала суду від 12.02.2021 в цій частині не містить положень, стосовно яких можуть виникнути труднощі щодо її розуміння.

Щодо роз`яснення способу виконання судового рішення, чи може сторона позивача надати суду документи з персональними даними ОСОБА_1 у спосіб направлення їх електронних копій через сервіси програмного забезпечення "Електронний суд", відповідно, у спосіб засвідчення таких електронних копій за допомогою ЕЦП представника позивача, а також який порядок дій сторони позивача повинен бути у разі, якщо документ з персональними даними ОСОБА_1 не оформлений видавником цього документу згідно вимог законодавства, суд зазначає наступне.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі.

Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.03.2018 № 17 зі змінами).

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Таким чином позивачі/ представники позивачів самостійно визначають спосіб виконання ухвали суду про залишення позову без руху.

Суд звертає увагу на те, що в ухвалі суду від 12.02.2021 було попереджено позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 169 КАС України, згідно якої позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

Таким чином суд дійшов висновку, що зазначені представником позивача в обґрунтування заяви про роз`яснення судового рішення обставини щодо неможливості виконання судового рішення не свідчать про його незрозумілість, тому у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення від 12.02.2021 в адміністративній справі №320/1336/21, слід відмовити. Разом з тим, питання про роз`яснення способу виконання судового рішення не може бути вирішено у порядку статті 254 КАС України.

При цьому у разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення у відповідності до вимог КАС України.

Керуючись статями 243, 248, 254 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Файчак В.О.