Справа № 480/1700/20
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2021-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 лютого 2021 р. Справа № 480/1700/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Кунець О.М., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кунець О.М. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Сумській області, у якому просить суд:
- визнати незаконною бездіяльність відповідача щодо нездійснення письмового повідомлення про нараховані суми належні позивачу при звільненні перед виплатою зазначених сум та не проведення виплат в день звільнення;
- зобов`язати відповідача здійснити розрахунок компенсації за невикористані 99 днів відпустки у відповідності до порядку затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995 року;
- зобов`язати відповідача письмово повідомити позивача про нараховані суми позивачу перед виплатою таких сум;
- зобов`язати відповідача здійснити виплату позитивної різниці суми грошової компенсації за невикористані 99 днів відпустки та раніше перерахованих сум коштів;
- стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку, який обрахувати шляхом множення одноденного заробітку (9504,45 грн.) на кількість днів з 10.10.2019 до дня фактичного розрахунку.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 17.03.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав невідповідності вимогам ст.161 КАС України, а саме: позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви у сумі 1681,60 грн. (за дві вимоги немайнового характеру). Крім цього, даною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом семи днів з моменту отримання копії ухвали.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку повернуто позивачу у зв`язку з тим, що він не усунув недоліків позовної заяви.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 28.05.2020 по справі № 480/1700/20 скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
13.11.2020 справа № 480/1700/20 надійшла до Сумського окружного адміністративного суду.
Ухвалою суду від 16.11.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав невідповідності вимогам ст.161 КАС України, а саме: позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 29.12.2020 продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом семи днів з моменту отримання копії ухвали. Також в даній ухвалі зазначено, що в порядку усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно уточнити свою поштову адресу.
22.01.2021 позивачем до суду надано заяву про усунення недоліків позовної заяви, а саме уточнено поштову адресу позивача. Також 22.01.2021 позивачем до суду подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 26.01.2021 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено та продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви на сім днів з дня отримання копії цієї ухвали.
08.02.2021 ОСОБА_1 до суду подано заяву про відвід судді Кунець О.М. Обгрунтовуючи подану заяву позивач зазначає, що наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості, об`єктивності та професійності судді. Зазначає, що зазначене підтверджуються прийняттям незаконного та як наслідок скасованого рішення про повернення позовної заяви, яке суттєво порушило права позивача та грубо суперечить основоположним засадам адміністративного процесу.
Крім того, вказує, що зі змісту скасованої ухвали та постанови суду апеляційної інстанції п о з и в а ч е м в с т а н о в л е н о, що суддя Сумського окружного адміністративного суду Кунець О.М. не розрізняє понять «судова повістка» та «судове рішення», не обізнана про спосіб направлення судових рішень, не обізнана про порядок вручення судових рішень, не обізнана про порядок повернення позовної зави та роз`яснення права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, та, як наслідок схильна до прийняття необґрунтованих та не мотивованих рішень чим значно порушує права позивача на справедливий, не упереджений та своєчасний розгляд справи.
Суд зауважує, що в період з 08.02.2021 по 13.02.2021 головуюча по справі суддя перебувала на лікарняному, тому заяву про відвід заявлену ОСОБА_1 розглянуто 15.02.2021р .
Розглянувши подану заяву позивача про відвід судді, суд зазначає наступне.
Так, статтею 36 КАС України визначений перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.
Також суддя підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, встановлених статтею 37 КАС України.
Таким чином, адміністративним процесуальним законодавством визначений вичерпний перелік підстав, за якими суддя (колегія суддів) не може брати участь у розгляді адміністративної справи і підлягає відводу.
Відповідно до ч. 3 ст. 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.
При цьому суд зазначає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.
Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Судом встановлено, що подана ОСОБА_1 заява про відвід судді фактично мотивована тим, що по справі №480/1700/20 суддя Кунець О.М. прийняла ухвалу від 28.05.2020р. про повернення позовної заяви позивачу у зв"язку з тим, що позивачем у визначений судом строк не було усунуто недоліки щодо сплати судового збору. При цьому, в ухвалі суду від 28.05.2020р. суд акцентував увагу на те, що ухвали суду про залишення позовної заяви без руху надсилались на усі відомі адреси позивача саме як "судове рішення", тобто - без відмітки "судова повістка". Отже, судом було вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про залишення його позовної заяви без руху. Однак до 28.05.2020р. позивачем не було усунуто недоліків позову.
Слід зазначити, що ухвала суду від 28.05.2020р. про повернення позовної заяви була оскаржена позивачем до суду апеляційної інстанції. Відповідно до постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020р. суд дійшов висновку про передчасність висновків суду першої інстанції щодо належного повідомлення позивача про залишення його позовної заяви без руху. Ухвала суду від 28.05.2020р. була скасована судом апеляційної інстанції.
При цьому, обставини які позивач виклав у заяві про відвід головуючого судді Кунець О.М. свідчать про те, що підставою для відводу головуючого судді Кунець О.М. фактично є незгода позивача з процесуальним рішенням судді.
Відповідно до ч.4 ст.36 Кодексу адміністративного судочинства України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Відтак, суд зазначає, що незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними рішеннями судді під час судового розгляду справи є підставою для оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям суду можуть надавати лише суди вищих інстанції. Будь-яких інших обґрунтувань для відводу головуючого судді Кунець О.М., перелік яких визначено ст.36 КАС України, позивачем не наведено.
Таким чином, заявлені підстави для відводу судді Кунець О.М. у даній справі не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки не стосуються особистого відношення судді до результатів розгляду даної справи, а тільки відображають власну позицію позивача.
Згідно із положеннями ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність передати дану заяву у відповідності до ст. 31 КАС України для вирішення питання про відвід судді суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.
Керуючись ст.ст. 36, 40, 236, 241, 243, 248 КАС України, суд, -
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кунець О.М. по адміністративній справі № 480/1700/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку - визнати необґрунтованою.
Передати заяву у відповідності до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя О.М. Кунець