Справа № 804/1923/17
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 лютого 2021 року Справа № 804/1923/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Захарчук-Борисенко Н.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Олімпекс-Агро» до Державного реєстратора Виконавчого комітету Новомосковської міської ради Дніпропетровської області Колесник Інги Миколаївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Терра СВ», ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення, -

ВСТАНОВИВ:

20.03.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Олімпекс-Агро" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора Виконавчого комітету Новомосковської міської ради Дніпропетровської області Колесник Інги Миколаївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО-ТЕРРА СВ", ОСОБА_1 , в якому просить:

- визнати протиправним рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Новомосковської міської ради Дніпропетровської області Колесник Інги Миколаївни індексні номери 32176001 від 02.11.2016 про державну реєстрацію договору оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:002:0293 між ТОВ «Агро-Терра СВ» та ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2017 відкрито провадження у адміністративній справі № 804/1923/17 та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.04.2017 клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Олімпекс-Агро» про зупинення провадження у справі задоволено, провадження у справі 804/1923/17 зупинено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 провадження в адміністративній справі № 804/1923/17 поновлено, розгляд справи призначено на 21.07.2020

21.07.2020 у судове засідання сторони не прибули, у зв`язку з цим, розгляд справи відкладено на 08.09.2020

До суду від директора ТОВ Агрофірма «Олімпекс-Агро» надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням представника позивача.

08.09.2020 клопотання представника позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 20.10.2020

До суду від директора ТОВ Агрофірма «Олімпекс-Агро» надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю представника позивача в іншому судовому процесі.

20.10.2020 клопотання представника позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 03.11.2020

03.11.2020 суддя Захарчук-Борисенко Н.В. перебувала у днях відпочинку, у зв`язку з цим відкладено розгляд справи до 01.12.2020

До суду від директора ТОВ Агрофірма «Олімпекс-Агро» надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника позивача на лікарняному.

03.11.2020 клопотання представника позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 12.01.2021

До суду від директора ТОВ Агрофірма «Олімпекс-Агро» надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю представника позивача в судовому процесі (участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів).

12.01.2021 клопотання представника позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 02.02.2021

До суду від директора ТОВ Агрофірма «Олімпекс-Агро» надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженим карантином до 28.02.2021. Одночасно представник позивача звертає увагу суду на практику Верховного суду, який відкладав розгляд справи без визначення дати наступного судового засідання для запобігання поширенню коронавірусної інфекції.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи передбачені статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до частини п`ятої якої, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Аналогічні приписи містяться в пункті 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

На підставі вищевикладеного суд розглядає справу у письмовому провадженні.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) імперативно визначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, зловживання позивачем своїми процесуальними правами, призводить до порушення прав та законних інтересів інших учасників процесу, та порушення строків, встановлених КАС України.

Судом встановлено, що адміністративна справа № 804/1923/17 перебуває у провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду близько 4 років.

Частиною сьомою статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Недотримання строків розгляду, зокрема, адміністративних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до наведеного суд мав врахувати, що одним із завдань адміністративного судочинства є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону.

З аналізу вищенаведеного можна зробити висновок, що позивач зобов`язаний добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, з моменту поновлення розгляду справи тобто з 23.06.2020 судом проведено 5 судових засідань, позивач не з`являвся на жодне судове засідання які були призначені судом протягом 6 місяців, натомість останнім направлялись клопотання про відкладення судових засідань за різними підставами.

Суд усвідомлює особисту відповідальність за розгляд справи у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, вживає заходів щодо не допущення фактів зволікання з метою неухильного дотримання процесуальних строків. Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, а також у зв`язку з безпідставним задоволенням необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.

Разом з тим, суд також відзначає, що саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів, більш того, позивач та/або його представник не позбавлені можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Також варто зазначити, що на аргумент з приводу приймання участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду посилався сам директор Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Олімпекс-Агро» у клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю представника позивача в іншому судовому процесі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Отже позивач був обізнаний про таку можливість участі у судовому засіданні, проте будь-яких клопотань про приймання участі в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами будівлі суду не надходило.

Окрім того, позивач як юридична особа не позбавлений можливості направити до суду іншого представника для забезпечення участі свого повноважного представника у розгляді справи та недопущення порушення розумних строків розгляду справи.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам необхідно враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Водночас, зловживання процесуальними правами, зокрема, затягування судового процесу позивачем пропорційно впливає на забезпечення прав відповідача, оскільки останній перебуває в положенні «процесуальної невизначеності».

Отже враховуючи, що адміністративна справи перебуває у провадженні суду майже 4 роки, що надалі може ставити під сумнів розумність тривалості судового провадження, останні 6 місяців позивач та його представник не бере участь у судових засіданнях, що розцінюється судом як не добросовісне користування позивачем належними йому процесуальним правами та безвідповідальне виконування своїх процесуальних обов`язків, з огляду на те, що від позивача не надходила заява про розгляд справи без його участі, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Керуючись статтями 205, 240, 243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Олімпекс-Агро» до Державного реєстратора Виконавчого комітету Новомосковської міської ради Дніпропетровської області Колесник Інги Миколаївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Терра СВ», ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно частини 4 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко