Справа № 540/3985/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2021-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/3985/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаоптстрой" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мегаоптстрой" (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 12.11.2020 № UA508040/2020/000276/1 про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою від 11.12.2020 у справі відкрите спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 11.01.2021 відмовлено Чорноморській митниці Держмитслужби у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Обґрунтовуючи свою правову позицію позивач зазначив, що 01.10.2020 між ТОВ "Мегаоптстрой" та компанією ТОВ "Планета Дверей" укладений контракт № 2/20 У. 12.11.2020, декларуючи товар, позивач заявив митну вартість товару у розмірі 16107,93 доларів США, тобто визначив митну вартість товару самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) відповідно до ст.ст. 57, 58 Митного кодексу України. Для здійснення митного оформлення товару (товар №1: вироби столярні з різних порід деревини, у асортименті: дверні полотна, наличник, добірна планка код товару ; товар № 2: вироби столярні з хвойних порід деревини. Брус коробки дерев`яної у асортименті код товару ; товар № 3: вироби столярні з різних порід деревини, у асортименті: дверні полотна код товару ; товар № 4: вироби столярні з хвойних порід деревини. Брус коробки дерев`яної у асортименті код товару - ) ТОВ "Мегаоптстрой" подано до митного поста "Херсон" декларацію № UA508040/2020/010683. Разом з митною декларацією для митного оформлення товару митному органу наданий пакет документів, передбачених законодавством, але 12.11.2020 відповідач прийняв рішення № UA508040/2020/000276/1 про коригування митної вартості за резервним методом, внаслідок чого Товариство додатково надмірно сплатило за товар № 3 суму ПДВ в розмірі 6665,19 грн., за товар № 4 суму ПДВ в розмірі 77,75 грн. На думку позивача коригування митної вартості товарів відбулось за відсутності правових підстав для такого корегування. Із наведених підстав, просить задовольнити позовні вимоги повністю.

06.01.2021 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, зазначивши, що за результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС ДФС", відповідач виявив невідповідність заявленого позивачем рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товару було детально вивчено договір купівлі-продажу та інші документи, подані декларантом для здійснення митного оформлення. Перевіркою поданих документів на наявність у них розбіжностей та невідповідностей було встановлено наступне. Згідно правил ІНКОТЕРМС на умовах поставки FCA, продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Інформація щодо проведення страхування товару покупцем не надається, як окрема складова митної вартості не заявляється. Серед документів наданих ТОВ "Мегаоптстрой" митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Відповідно до п. 1.3 договору про перевезення вантажів та транспортно-експедиційне обслуговування № 231020 від 23.10.2020, перевізник виконує перевезення за заявкою вантажоотримувача, а відповідно до п. 2.9. зазначеного договору вартість перевезення вказується в акті виконаних робіт. Втім, вантажна транспортна накладна або акт виконаних робіт при митному оформленні не надавались. Предметом контракту від 01.10.2020 № 2/20 У є товар по номенклатурі, кількості та цінам, у відповідності до товаросупровідних документів. Пунктом 1.5 контракту визначений перелік товаросупровідних документів, що продавець зобов`язується передати покупцеві, в тому числі, специфікацію. Серед документів наданих митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості специфікація відсутня. Додатковою угодою б/н від 05.11.2020 до контракту визначено, що покупцеві надається знижка 95% на виставкові зразки продукції, зокрема, на дверні полотна ВР Аura UltraТесh жемчуг японский LKBВlаск 800, ВР Аura UltraТесh сер каледония GRF 800, ВР Аura UltraТесh сосна Наполи ВR 800, ціна продажу яких відображена у рахунку-фактурі. При цьому, порівнюючи базові ціни (ціни без знижки), вказані у рахунку від 05.11.2020 № УТ-669 та у рахунку-проформі від 05.10.2020 №УТ-876, який оплачений покупцем платіжним дорученням № 31 від 08.10.2020, рівень знижки не відповідає обумовленому у додатковій угоді, тобто декларантом не підтверджено фактурну вартість товару. Відповідно до ч. 11 ст. 264 МК України, відсутність необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення є однією із виключних підстав, для відмови у прийнятті митної декларації. Страхові документи відповідно до МК України є обов`язковими документами, які подаються одночасно з МД, під час митного оформлення, у разі якщо страхування здійснювалось. Відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продасться або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції). Та, зважаючи, на спрацювання Автоматизованої системи з оцінки ризиків зі змістом "По товару можливе заниження митної вартості" було здійснено порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну, що міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. Декларантом не було надано документи, що містяться у вимозі митного органу, а саме: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. У результаті митну вартість товару № 3 було скориговано за другим методом за ст. 59 МК України за ціною договору щодо ідентичних товарів та прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UА508040/2020/000276/1 від 12.11.2020, де за основу скоригованої митним органом вартості товару взято рахунок самого декларанта, поданого ним при митному оформленні даного товару від 05.11.2020 № УТ-669 плюс транспортно-експедиційні витрати 1663,7363 грн. Митну вартість товару № 4, вищезазначеної декларації було скориговано за другим методом за ст. 60 МК України за ціною договору щодо подібних товарів та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА508040/2020/000276/1 від 12.11.2020, де за основу скоригованої митним органом вартості товару взято рахунок самого декларанта, поданого ним при митному оформленні даного товару від 05.11.2020 № УТ-669 плюс транспортно-експедиційні витрати 15,3965 грн. та оформлено картку відмови № UA508040/2020/00565 від 12.11.2020 року. Посилаючись на викладене, відповідач ствердждує про відсутність підстав для задоволення позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

За змістом ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За таких обставин, суд розглядає дану справу в письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступні обставини.

01.10.2020 між ТОВ "Мегаоптстрой" та ТОВ "Планета дверей" (Російська Федерація, м. Москва) укладений договір купівлі-продажу № 2/20У (далі - Контракт № 2/20У) на поставку товару на умовах FCA, М.О., Серпухівський район, с. Ліпіци відповідно до правил Інкотермс 2010.

Відповідно до умов Контракту Контракт № 2/20У, додаткової угоди від 05.11.2020 до Контракту Контракт № 2/20У, пакувальних листів №№ 669, 670, 671 від 05.11.2020, рахунків-фактури від 05.11.2020, рахунків на оплату від 05.11.2020 та транспортних документів, позивач отримав товар згідно переліку, наведеного у зазначених документах.

Для здійснення митного оформлення товару ТОВ "Мегаоптстрой" 12.11.2020 було подано митну декларацію № UA508040/2020/010683, відповідно до якої митна вартість товару визначена позивачем за ціною контракту 16107,93 доларів США.

Разом із митною декларацією, митним брокером до митного оформлення подано наступні документи: пакувальні листи №№ 669, 670, 671 від 05.11.2020; рахунки-фактури (інвойс) від 05.11.2020 №№ УТ-669, УТ-670, УТ-671; рахунокпроформу від 05.11.2020 №УТ-876; автотранспортну накладну № 1131111 від 05.11.2020; сертифікат про походження товару № від 05.11.2020; банківський платіжний документ, що стосується товару №31 від 08.10.2020; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору про транспортно-експедиційні послуги № 1 від 06.11.2020; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 05.11.2020; зовнішньоекономічний контракт №2/20 У від 01.10.2020; договір про перевезення № 231020 від 23.10.2020 та № 9802 від 29.10.2020; копію митної декларації країни відправлення № 10013160/051120/0625907 від 05.11.2020.

12.11.2020 Чорноморська митниця Держмитслужби прийняла рішення №UA508040/2020/000276/1 про коригування митної вартості товарів, згідно якої митна вартість товарів відкоригована у бік збільшення:

- товару № 3 до загальної суми 1308,28 дол. США.

- товару № 4 до загальної суми 16,00 дол. США.

Вважаючи спірне рішення протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку доводам позивача про незаконність спірного рішення, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Статтею 49 Митного кодексу України (далі-МК України) визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 4, ч. 5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Статтею 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до статті 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм МК України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно із ч. 6 ст. 53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Водночас, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Суд зазначає, що частиною 2 ст. 53 МК України визначений вичерпний перелік документів, що підтверджують митну вартість, а тому виявлення розбіжностей в інших документах не надає митниці право направляти декларанту вимогу про надання додаткових документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно із пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребуванню підлягають ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Приймаючи оскаржуване рішення, відповідач вказав на наступні підстави.

Пункт 33 рішення: "...Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість транспортні витрати та витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності.

Згідно правил ІНКОТЕРМС на умовах поставки FСА, продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Інформація щодо проведення страхування товару покупцем не надається як окрема складова митної вартості не заявляється. Серед документів наданих митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем. Також в митній декларації та у п. 1,4 договору купівлі продажу від 01.10.2020 № 2/20 У заявлено що поставка товару здійснюється на умовах поставки FСА Липицы, а в рахунку №1 від 06.11.2020 вказані транспортні витрати лише від м. Серпухова до митного кордону України, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо витрат на транспортування та страхування товару. Пунктом 1.5 контракту визначений перелік товаросупровідних документів, що продавець зобов`язується передати покупцеві, в тому числі, специфікацію. Серед документів наданих митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості специфікація відсутня. Також, декларантом неподані усі необхідні додаткові документи, витребуванні в рамках положень статті 53 МК України, а саме платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

За результатом проведеної консультації митну вартість товару 3 : дверні полотна ВР Aura UltraTech сосна Наполи ВК 800,- 10 шт. "ВР Aura UltraTech серый каледония GFR 800" -10 шт., "ВР Aura UltraTech жемчуг японский LBBlаск 800" -10 шт., ВР Fortuna UltraTech сер каледония LBBlаск 600 - 10 шт., ВР Fortuna UltraTech сер каледония LBBlаск 700 -10шт. визначено за ціною договору щодо ідентичних товарів відповідно до статті 59 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу - за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами по рахунку на сплату від 05.11.2020 №4 УТ-669, а саме: 24,18 Дол. США/шт. BP Aura Ultra Tech сосна Наполи BR800 - 10 шт. 24,18 Дол. США/шт, "ВР Aura UltraTech серый каледония GFR 800" - 10 шт., 24,18 Дол. США/шт "ВР АІеха UltraTech жемчуг японский LBBlаск 800" -10 шт., 26,19 Дол. США/шт, ВР Fortuna UltraTech сер каледония LBBlаск 600 -10 шт., 26,19 Дол. США/шт, ВР Fortuna UltraTech сер каледония LBBlаск 700 -10шт + транспортно експедиційні витрати 1663,7363 грн. Товару №4 визначено за ціною договору щодо подібних товарів відповідно до статті 60 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу - за основу береться прийнята митним органом вартість операції з подібними товарами по рахунку на сплату від 05.11.2:020 № УТ-669, а саме: Брус короб.дерев.тел. ВР UltraTech сер каледония 70*28 упл.38 5 шт. 3,09 Дол. США/шт + транспортно експедиційні витрати 15,3965грн. Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу".

Суд зазначає, що відповідно до рахунку на оплату УТ-876 від 05.10.2020 вартість товарів становить 16040,49 дол. США.

У свою чергу, згідно з платіжним дорученням в іноземній валюті або банківських металах №3 1 від 08.10.2020 за товар сплачено 16040,49 дол. США.

Щодо необхідності страхування товару, суд звертає увагу на умови поставки FCA, згідно з якими ні продавець, ні покупець не має обов`язку зі страхування товару.

Натомість, покупець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого місця, окрім випадків, коли договір перевезення укладено продавцем.

Матеріали справи містять рахунок № 1 від 06.11.2020 на оплату транспортно-експедиційних послуг по маршруту м. Серпухов (РФ) до м. Херсон у розмірі 44000,00 грн., з них з м. Серпухов (РФ) до митного поста Гоптівка 22700,00 грн., з митного поста Гоптівка до м. Херсон 21300,00 грн.

З урахуванням пп. 6.3 п.6 договору про перевезення вантажів та транспортно-експедиційне обслуговування № 231020 від 23.10.2020, сплата послуг перевізника/експедитора на підставі рахунка-фактури та/або акту виконаних робіт протягом 10 календарних днів від дати надання всіх оригіналів документів.

Станом на дату подання ТОВ "Мегаоптстрой" митної декларації UA508040/2020/010683 від 12.11.2020, ще не минуло 10 днів з дати складання рахунку на оплату транспортно-експедиційних послуг № 1 від 06.11.2020, а тому до вартості товару не включені витрати на транспортування вантажу з м. Серпухов (РФ) до митного поста Гоптівка.

За таких обставин, суд не погоджується з висновкам митного органу, викладеними в п. 33 рішення про коригування митної вартості 12.11.2020 № UA508040/2020/000276/1.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Таким чином, суд вважає, що позивачем надані відповідачу для митного оформлення імпортованих товарів всі документи, які передбачені ч. 2 ст. 53 МК України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною Контракту № 2/20 У від 01.10.2020 згідно з вимогами ч. ч. 4, 5 ст. 58 Митного кодексу України.

Висновки відповідача про заниження позивачем митної вартості товарів та надання митному органу недостовірних даних не підтверджуються наявними матеріалами справи, а виявлені невідповідності у поданих позивачем документах не впливають на визначення ціни товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належними доказами не спростував доводи позивача про правильність визначення ним митної вартості за основним методом та не довів наявність у митного органу належних підстав для коригування митної вартості товару.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає, що оскаржуване рішення митний орган прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі без обґрунтування причин того, що позивач неправильно визначив митну вартість товарів.

За таких обставин, суд дійшов висновку про протиправність рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 12.11.2020 UA508040/2020/000276/1 про коригування митної вартості товарів, відтак - задовольняє вимоги позивача у повному обсязі.

За правилами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 9, 73-78, 139, 241-246 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 12.11.2020 № UA508040/2020/000276/1 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути з Чорноморської митниці Держмитслужби (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13) за рахунок бюджетних асигнувавнь на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаоптстрой" (, 73000, м. Херсон, вул. Нестерова, 2-в) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2102 (дві тисячі сто) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 108020200