Справа № 937/8997/20
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

09 лютого 2021 року Справа № 937/8997/20 ЗП/280/1/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Мелітопольського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Вакуленчука, 99)

стягувач: Мелітопольський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Вакуленчука, 99)

третя особа: Мелітопольське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Алексеєва, 2)

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

15.01.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду за підсудністю з Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Дніпро) (далі відповідач 1), Мелітопольського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (далі відповідач 2), третя особа: Мелітопольське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі- третя особа), в якій позивач просить суд:

визнати бездіяльність протиправною Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно - східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро) та Мелітопольського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області щодо не перевірення стану виконання рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 17.11.2016 року на момент виконання виконавчих дій 18.09.2019 року, нарахування боргу у розмірі 6990 гривень, що складається із виконавчого збору у розмірі 6400 гривень та виконавчих витрат у розмірі 250 гривень, звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ОСОБА_1 , у розмірі 20 % до виплати загальної суми боргу вже у збільшеному з невідомих причин на 340 гривень стягненні у розмірі 6990 гривень, направлену для виконання до Мелітопольського об`єднаного управління Пенсійного Фонду України;

зобов`язати Мелітопольський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно - східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро) визнати недійсним акт від 18.09.2019 року, скасувати дві постанови від 19 09.2019 року про стягнення з позивача виконавчого збору у розмірі 6400 гривень, та про стягнення з позивача виконавчих витрат у розмірі 250 гривень, дві постанови від 02.10.2019 року про відкриття виконавчого провадження про стягнення з позивача виконавчого збору та виконавчих витрат, постанову від 26.10.2020 року № 18.28-38/90855 «Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ОСОБА_1 , у розмірі 20 % до виплати загальної суми боргу 6990 гривень, складену Мелітопольським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Південно - східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро), направлену для виконання до Мелітопольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькою області у розмірі стягнення 6990 гривень;

зобов`язати Мелітопольський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області та Мелітопольський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно - східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро) не проводити стягнення з заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів ОСОБА_1 на підставі документу виконавчого провадження № 320/13248/14, виданого на підставі рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 17.11.2016 року.

Ухвалою суду від 20.01.2021 позовну заяву було залишено без руху на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та встановлено позивачу термін для усунення недоліків 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Зазначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

1) уточненого адміністративного позову, в якому необхідно зазначити:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу) та адреса електронної пошти позивача;

-ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача та третьої особи;

- здійснити письмове підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

2)належним чином завірених документів, що підтверджують обставини, викладені в позові (у примірниках для суду та відповідача);

3) заяви про залучення третьої особи у порядку ч.2 ст. 49 КАС України, з зазначенням у ній, на чиїй стороні таку особу варто залучити та яких прав або обов`язків вказаної особи може стосуватися вирішення даного спору у суді;

4) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на поважні підстави пропуску такого строку із наданням відповідних доказів.

04.02.2021 на адресу суду від позивача надійшла уточнена позовна заява на виконання ухвали суду від 20.01.2021. Так, відповідно до уточненої позовної заяви позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Мелітопольського міськрайонного відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області щодо порушення Закону України «Про виконавче провадження» при виконанні рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 17.11.2016 року в рамках справи №320/13248/14;

зобов`язати Мелітопольський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Мелітопольській міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області скасувати постанову від 26.10.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ОСОБА_1 , у розмірі 20 % до виплати загальної суми 6990 гривень, направлену до виконання до Мелітопольського об`єднаного управління Пенсійного Фонду України в Запорізькій області у розмірі стягнення 6990 гривень, не виконувати стягнення з пенсії ОСОБА_2 за постановою від 26.10.2020 року суму у розмірі 6990 гривень, не виконувати стягнення за виконавчим документом №320/13248/14, виданий Мелітопольським міськрайонним судом Запорізької області;

визнати протиправною бездіяльність третьої особи щодо стягнення з грудня 2020 року з пенсії ОСОБА_1 суму у розмірі 6990 гривень об`єднанням, яке припинено з 30 липня 2019 року; дата запису 30.07.2019 номер запису 1003071.

Розглянувши заяву, подану на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від 20.01.2021, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Частиною 2 статті 287 КАС України, яка регулює особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, визначено, що позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Досліджуючи питання строку звернення до суду, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

За приписами ст.17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950 (ратифіковано Україною 17.07.1997) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України"), "право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані". Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Отже, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Суд зазначає, що безпідставне поновлення строку на оскарження є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду. Європейський суд з прав людини визначив, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28.10.2004).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип юридичної визначеності, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (п.41 рішення у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008).

Отже, законодавцем встановленими строками обмежено звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, вони покликані забезпечити юридичну визначеність у публічно-правових відносинах. Після завершення зазначених строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У поданому до суду позові, позивач, зокрема, просить суд зобов`язати Мелітопольський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Мелітопольській міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області скасувати постанову від 26.10.2020 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи ОСОБА_1 .

Позовну заяву подано до суду 02.12.2020, що підтверджується канцелярії суду, тобто з порушенням строку, встановленого процесуальним законодавством.

В позовній заяві позивач зазначає, що 30.10.2020 на поштовому відділенні простим відправленням була отримана постанова від 26.10.2020 №18.28-38/90855 про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, проте доказів на підтвердження цього не надає.

Частиною 6 ст.161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху від 20.01.2021 зазначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду, зокрема, заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на поважні підстави пропуску такого строку із наданням відповідних доказів.

Позивачем не подано до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, а лише зазначено в прохальній частині позовної заяви про визнання поважними причин пропущеного строку звернення до суду з даним позовом. Позивачем також не надано доказів поважності причин його пропуску.

Позивачем не було надано належних та допустимих доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, тому суд визнає підстави пропуску строку не поважними.

Крім того, позивач в уточненій позовній заяві просить суд, зокрема, визнати протиправною бездіяльність третьої особи щодо стягнення з грудня 2020 року з пенсії ОСОБА_1 суму у розмірі 6990 гривень об`єднанням, яке припинено з 30 липня 2019 року; дата запису 30.07.2019 номер запису 1003071.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Суд зазначає, що інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Відповідно до п.8,9 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду; відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Так, позивач в позовній заяві просить суд визнати протиправною бездіяльність Мелітопольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, проте зазначає його в якості третьої особи.

Крім того, в силу частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною 4 даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, як слідує із зазначених норм, позивач має подати відповідне клопотання/заяву, обґрунтувавши та вказавши підстави для залучення третіх осіб до участі в справі. При цьому вказати їх статус, оскільки треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, за приписами статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України, можуть вступати у справу як на стороні позивача, так і на стороні відповідача.

В ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху від 20.01.2021 було зазначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду, зокрема, заяви про залучення третьої особи у порядку ч.2 ст. 49 КАС України, з зазначенням у ній, на чиїй стороні таку особу варто залучити та яких прав або обов`язків вказаної особи може стосуватися вирішення даного спору у суді. Проте, позивачем не було подано такої заяви.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у встановлений судом термін позивач недоліки позовної заяви не усунув, клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви не подав.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Крім того, відповідно до ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене та те, що позивачем, у встановлений судом строк, не усунуто недоліки позовної заяви, суддя дійшов висновку про повернення позовної заяви.

Керуючись п.1 ч.4 ст.169, ст.ст.243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Мелітопольського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Вакуленчука, 99), стягувач: Мелітопольський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Вакуленчука, 99), третя особа: Мелітопольське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Алексеєва, 2)- повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі протягом 15 днів з дня її підписання.

Суддя О.В.Конишева