Справа № 160/14368/20
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
03 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державна служба геології та надр України, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської обласної ради №317-12/VІІ від 16.03.2018 «Про внесення змін до рішень Дніпропетровської обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VІІ «Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області» та від 21 жовтня 2015 року № 680-34/VI «Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2015-2025 роки» (зі змінами)»;
- визнати протиправною відмову Постійної комісії обласної ради з питань використання природних ресурсів Дніпропетровської обласної ради, оформлену у вигляді відповіді на звернення від 13 жовтня 2020 року № 01/10-20 на лист ОСОБА_1 від 06 жовтня 2020 року та зобов`язати Дніпропетровську обласну раду вжити заходів щодо повернення території Мар`янського родовища вапняків (орієнтовною площею 143,16 га), розташованого в Апостолівському районі Дніпропетровської області, до переліку об`єктів, зарезервованих для створення об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржене рішення порушує права позивача як громадянина України та члена територіальної громади, оскільки означеним рішенням вирішено виключити з рішення обласної ради від 24.03.2017 року № 176-8/VIІ та пункту 111 додатка 5 до додатка до рішення обласної ради від 21 жовтня 2015 року № 680-34/VI, територію Мар`янського родовища вапняків (орієнтовною площею 143,16 га), розташовану в Апостолівському районі Дніпропетровської області, що зарезервована для створення об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення. Позивач зазначає про те, що оскарженим рішенням його, як і інших членів територіальної громади позбавлено права на надра, які знаходяться на території Мар`янського родовища вапняків, розташовану в Апостолівському районі Дніпропетровської області,
05 січня 2021 року від представника позивача надійшло клопотання (вх. 948/21), в якому останній просить суд розглянути справу без участі позивача та його представника на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
06 січня 2021 року від представника третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет1» надійшло клопотання (вх. № 168/21 ел) про розгляд справи за відсутності його повноважного представника, проти задоволення позовних вимог третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача заперечила повністю.
12.01.2021 від відповідача надійшло клопотання (вх. №1998/21) про здійснення розгляду справи в порядку письмого провадження за наявними в матеріалах справи документами.
У судове засідання 12.01.2021 представники третьої особи -1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державної служби геології та надр України, третьої особи -3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлені судом, що підтверджується наявними матеріалами справи.
Згідно з ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
У відповідності до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи наведені положення процесуального законодавства, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, згідно з рішенням Дніпропетровської обласної ради від 16.03.2018 №317-12/VIІ "Про внесення змін до рішень обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VIІ "Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області" та від 21 жовтня 2015 року № 680-34/VI "Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016 - 2025 роки (зі змінами) вирішено виключити з рішення обласної ради від 24.03.2017 №176-8/VIІ "Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області" та пункту 111 додатка 5 до додатка до рішення обласної ради від 21 жовтня 2015 року №680-34/VI "Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016 2025 роки (зі змінами)", територію Мар`янського родовища вапняків (орієнтовною площею 143,16 га), розташовану в Апостолівському районі Дніпропетровської області, що зарезервована для створення об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.
Як зазначив позивач, 29.09.2020 на офіційному сайті Дніпропетровської обласної ради він ознайомився з означеним рішенням та звернувся до відповідача з листом від 06.10.2020, в якому просив відповідача прийняти рішення, яким скасувати рішення Дніпропетровської обласної ради №317-12/VІІ від 16.03.2018 «Про внесення змін до рішень Дніпропетровської обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VІІ «Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області» та від 21 жовтня 2015 року № 680-34/VI «Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2015-2025 роки» (зі змінами)» та повернути територію Мар`янського родовища вапняків (орієнтовною площею 143,16 га), розташовану в Апостолівському районі Дніпропетровської області, до переліку об`єктів, зарезервованих для створення об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.
Листом від 13.10.2020 року № 01/10-20 Постійна комісія обласної ради з питань використання природних ресурсів Дніпропетровської обласної ради надала відповідь на лист позивача, в якому зазначено, що підстави для скасування рішення обласна рада не вбачає.
Не погоджуючись з означеним рішенням відповідача, позивач звернувся із позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання, зокрема: 24) прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні; внесення пропозицій до відповідних державних органів про оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну, історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками історії або культури, які охороняються законом, прийняття рішень про оголошення в місцях масового розмноження та вирощування потомства дикими тваринами "сезону тиші" з обмеженням господарської діяльності та добуванням об`єктів тваринного світу.
Відповідно до пунктів 1, 2 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
Судом встановлено, що 13.02.2018 до Дніпропетровської обласної ради звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «ФерроМет1» з листом (вих. № 13/02/18-2 від 13.02.2018р.) з проханням виключити з резерву «Природного заповідного Фонду» територію балки Березнеговата для отримання спецдозволу на користування надрами, дослідно-промислової розробки Мар`янського родовища, розташованого у балці Березнеговата.
Рішенням Дніпропетровської обласної ради від 11.10.2017 №252-10/VIІ "Про погодження надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «ФерроМет1» вирішено погодити надання ТОВ "ФерроМет1" спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янівського родовища на території Дніпропетровської області.

Згідно протоколу громадських обговорень щодо погодження видобутку вапняку компанії «ФерроМет1» від 10.10.2017 з питання погодження видобутку вапняку на земельній ділянці, розташованій на відстані близько 2,5 км на північний захід від села Мар`янське компанії «ФерроМет1», всі виступаючі підтримали погодження видобутку вапняку компанії «ФерроМет1» від 10.10.2017 з питання погодження видобутку вапняку на земельній ділянці, розташованій на відстані близько 2,5 км на північний захід від села Мар`янське компанії «ФерроМет1» та прийнято рішення про його погодження.

13 березня 2018 року на засіданні Постійної комісії обласної ради з питань використання природних ресурсів вирішено проект рішення «Про внесення змін до рішень обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VІІ «Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області» та від 21 жовтня 2015 року №680-34/VI «Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016-2025 роки» (зі змінами)» винести на розгляд восьмої сесії обласної ради VII скликання та рекомендувати підтримати депутатами обласної ради, що підтверджується витягом з протоколу засідання постійної комісії обласної ради від 13.03.2018 № 12/7, який міститься в матеріалах справи. Проект рішення зауважень не отримав.

Означене рішення прийнято відповідно до вимог статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з урахуванням подання Товариства з обмеженою відповідальністю «ФерроМет1» та з урахуванням висновків постійних комісій обласної ради з питань використання природних ресурсів і з питань екології та енергозбереження.

При прийнятті рішення Дніпропетровської обласної ради від 16.03.2018 року № 317-12/VII «Про внесення змін до рішень обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VIІ "Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області та від 21 жовтня 2015 року №680-34/VI „Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016 2025 роки (зі змінами)» не встановлено порушення положень ст. ст. 43, 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Щодо посилання позивача на порушення норм Закону України «Про охорону навколишнього середовища», Кодексу України про надра та Закону України «Про природно-заповідний фонд України», слід зазначити таке.

Відповідно до статті 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради.

Відповідно до статті 12 Кодексу України про надра, громадяни та їх об`єднання мають право на участь у розробленні та здійсненні заходів з питань раціонального використання та охорони надр, які здійснюють органи виконавчої влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування.

Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів визначає Закон України «Про природно-заповідний фонд України». У преамбулі закону зазначено, що природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 54 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», зміна меж, категорії та скасування статусу територій та об`єктів природно-заповідного фонду проводиться відповідно до статей 51-53 цього Закону за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі відповідного експертного висновку.

Відповідно до статті 51 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», підготовка і подання клопотань про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду можуть здійснюватися: обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення; науковими установами, природоохоронними громадськими об`єднаннями або іншими заінтересованими підприємствами, установами, організаціями та громадянами - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного та місцевого значення. Клопотання подаються до державних органів, уповноважених проводити їх попередній розгляд.

Клопотання має містити обґрунтування необхідності створення чи оголошення території або об`єкту природно-заповідного фонду певної категорії, характеристику природоохоронної, наукової, естетичної та іншої цінності природних комплексів та об`єктів, що пропонуються для заповідання, відомості про місцезнаходження, розміри, характер використання, власників та користувачів природних ресурсів, а також відповідний картографічний матеріал.

До клопотань додаються документи, що підтверджують та доповнюють обґрунтування необхідності створення чи оголошення територій або об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до частини 3 статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Україна гарантує своїм громадянам реалізацію екологічних прав, наданих їм законодавством.

Місцеві ради, органи державної влади в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів зобов`язані подавати всебічну допомогу громадянам у здійсненні природоохоронної діяльності, враховувати їх пропозиції щодо поліпшення стану навколишнього природного середовища та раціонального використання природних ресурсів, залучати громадян до участі у вирішенні питань охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів.

Порушені права громадян у галузі охорони навколишнього природного середовища мають бути поновлені, а їх захист здійснюється в судовому порядку відповідно до законодавства України.

Відповідно до статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд відзначає, що позивачем не надано доказів, які б свідчили про те, що оскаржене рішення спрямоване на позбавлення права позивача та інших членів територіальної громади на надра, які знаходяться на території Мар`янського родовища вапняківМар`янського родовища вапняків (орієнтовною площею 143,16 га), розташованого в Апостолівському районі Дніпропетровської області.

Більш того, позивачем не доведено, що оскаржене рішення Дніпропетровської обласної ради №317-12/VІІ від 16.03.2018 «Про внесення змін до рішень Дніпропетровської обласної ради від 24 березня 2017 року № 176-8/VІІ «Про затвердження проекту схеми формування екологічної мережі Дніпропетровської області» та від 21 жовтня 2015 року № 680-34/VI «Про Дніпропетровську обласну комплексну програму (стратегію) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2015-2025 роки» (зі змінами)» порушує права та інтереси позивача.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рішенні від 14.09.2020 у справі №560/2120/20 дійшов висновку, що оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити, як передчасних.

За таких обставин, враховуючи фактичні обставини у цій справі, на підставі досліджених доказів, наявних в матеріалах справи, з огляду на те, що судом не встановлено порушень норм чинного законодавства при прийнятті оскарженого рішення, а позивачем не доведено порушення оскарженим рішенням його прав та інтересів, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. ст. 139, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної ради, третя особа -1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державна служба геології та надр України, третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ферромет1», третя особа -3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Спільне підприємство Товариство з обмеженою відповідальністю "Еліком", третя особа -4 яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департамент екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст судового рішення складений 12.01.2021.

Суддя О.В. Царікова