Справа № 380/1558/21
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1558/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2021 року

м. Львів, вул. Чоловського, 2

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Грень Н.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дрогобицького міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання протиправними дій та скасування постанов, -

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дрогобицького міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якій позивач просить:

- визнати дії державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо винесення постанови про накладення штрафу від 19.07.2020р. у межах виконавчого провадження №62424496 неправомірними, та скасувати постанову державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо накладення штрафу від 19.07.2020 у межах виконавчого провадження №62424496.

- визнати дії державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо винесення постанови про накладення штрафу від 28.07.2020 у межах виконавчого провадження №62424496 в сумі 3400грн.,- неправомірними, та скасувати постанову державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо накладення штрафу від 28.07.2020р. у межах виконавчого провадження №62424496.

- визнати незаконними дії по встановлений державним виконавцем Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ у межах виконавчого провадження №62424496,- виконавчого збору , та скасувати постанова про стягнення виконавчого збору від 06.07.2020р. у ВП №62424496, в сумі 9446,00 грн. як незаконними .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви в тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, з огляду на наступне.

Правовідносини щодо строків звернення до адміністративного суду визначено, зокрема, ст. 122 КАС України, відповідно до якої позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, приписами ч. 3 ст. 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах щодо рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Так, згідно ч.1 ст.287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до ч.2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Предметом спору у вказаній справі є, серед іншого, постанова державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо накладення штрафу від 19.07.2020 у межах виконавчого провадження №62424496; постанова державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ щодо накладення штрафу від 28.07.2020 у межах виконавчого провадження №62424496 та постанова про стягнення виконавчого збору від 06.07.2020 у ВП №62424496, в сумі 9446,00 грн.

Позивач зазначає, що постанову про накладення штрафу від 13.07.2020 отримала засобами поштового зв`язку 23.07.2020.

Не погоджуючись з такою постановою позивачем 29.07.2020 подано скаргу до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в порядку визначеному ЦПК України.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 17.08.2020 яку отримано позивачем 01.09.2020 відмовлено у відкритті провадження за вказаною скаргою та роз`яснено позивачеві право на звернення до адміністративного суду в порядку визначеному КАС України.

Також, позивач зазначає, що постанову про накладення штрафу від 28.07.2020 у межах виконавчого провадження №62424496 в сумі 3400грн. та постанову про стягнення виконавчого збору від 06.07.2020 у ВП №62424496, в сумі 9446,00 грн отримано позивачем 04.08.2020 засобами поштового зв`язку.

Водночас, позивач звернулася з позовом про скасування постанов лише 28.01.2021 (згідно відбитка штампа поштового зв`язку на конверті), а надійшла вказана позовна заява на адресу суду 05.02.2021 (вх. №7741).

Вказане свідчить про звернення позивача з позовом із пропуском десятиденного строку звернення до суду, встановленого ст.287 КАС України. При цьому, будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку та/або доказів, що строк позивачем не пропущено, позивачем не надано.

Позивач зазначає, що оскільки нею попередньо оскаржувались незаконні дії державного виконавця Мачкур В.В. Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ЗМУМЮ до Дрогобицького міськрайонного суду 29.07.2020, та отримання 01.09.2020 Ухвали про відмову Дрогобицького міськрайонного суду Львівської обл. у відкритті провадження у справі за скаргою в порядку ст.ст. 447-449 ЦПК України, та те що поштові повідомлення про накладення на штрафів отримано 28.07.2020, та 04.08.2020 та вважає позовну заяву поданою у строки встановлені законом.

Як вже зазначалось судом, відповідно до ч.2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивачем не обґрунтовано причини пропуску строку звернення до суду щодо оскарження постанови про накладення штрафу від 13.07.2020 з моменту отримання позивачем ухвали Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 17.08.2020, а саме з 01.09.2020, а також не обґрунтовано причини пропуску десятиденного строку звернення до суду щодо оскарження постанов про накладення штрафу від 28.07.2020 в сумі 3400грн. та постанови про стягнення виконавчого збору від 06.07.2020 в сумі 9446,00, які отримані позивачем 28.07.2020, та 04.08.2020.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу потрібно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду у цій частині позовних вимог та надати докази на підтвердження поважності вказаних у заяві причин.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судових витрат до ухвалення рішення у цій справі. В обґрунтування такого клопотання зазначає, що позивач є особою похилого віку та немає інших доходів для існування окрім пенсії за віком та призначеної допомоги багатодітній матері-Героїні, що народила і виховала 8 дітей.

Вирішуючи питання про обґрунтованість підстав для відстрочення сплати судового збору, суддя виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно зі статтею 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій вказаної статті.

Аналіз наведеного вказує, що умовою звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

Отже, вирішуючи питання про обґрунтованість заявленого клопотання, суд повинен пересвідчитися, що позивач дійсно фінансово неспроможна сплатити судовий збір на час звернення до суду (2021), - тобто у позивача відсутні достатні доходи за 2020 рік.

Суддя зауважує, що на підтвердження скрутного матеріального становища позивача до позовної заяви не додано жодних доказів, що підтверджують неможливість сплати судового збору.

Суддя звертає увагу позивача на те, що належним та достатнім доказом є довідка органу доходів і зборів про розмір доходів. Такий підхід суду до вирішення питання щодо відстрочення заявнику сплати судового збору відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленій в ухвалі від 19.03.2018 у справі № 800/533/17.

Враховуючи те, що позивачем не надано відповідної довідки про доходи від контролюючого органу, яка б підтверджувала майновий стан позивача щодо неможливості сплати судового збору відповідно до статті 8 Закону України Про судовий збір, тому відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року встановлено у розмірі 2270 грн.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено три позовних вимоги майнового характеру про скасування постанов про накладення штрафу в сумі 1700,00 грн, 3400,00 грн та постанови про стягнення виконавчого збору в сумі 9446,00 грн.

Позивач не додала до позовної заяви доказів сплати судового збору за звернення до суду з даним позовом.

Таким чином, позивачу за звернення до суду з позовом майнового характеру належало сплатити судовий збір в розмірі 2724,00 грн (908,00 х 3).

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі "Судовий збір".

Сплата судового збору здійснюється за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів: ГУК Львiв/Залізничний р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4013951; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: Судовий збір, за позовом, Львівський окружний адміністративний суд.

Також, Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч вимогам статті 160 КАС України, позивачем не зазначено:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта;

- адресу електронної пошти позивача або відомостей про її відсутність;

- номери засобів зв`язку позивача;

- ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

- офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача;

- номери засобів зв`язку відповідача, або відомостей чи такі відомі позивачу.

Суддя зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 287 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 268 КАС України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

З урахуванням наведеного, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої, у відповідності до ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256, 294, п. 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України, суддя

у х в а л и в :

позовну заяву залишити без руху.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) або здати в канцелярію суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучити:

1)оригінал документа про сплату судового збору у розмірі 2724,00 грн, або докази на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, що підтверджують неможливість сплати судового збору (довідку органу доходів і зборів про розмір доходів позивача за 2020 рік);

2) заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

3) заяву у якій вказати:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта;

- адресу електронної пошти позивача або відомостей про її відсутність;

- номери засобів зв`язку позивача;

- ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

- офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача;

- номери засобів зв`язку відповідача, або відомостей чи такі відомі позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Грень Н.М.