Справа № 260/3007/20
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2021-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 січня 2021 рокум. Ужгород№ 260/3007/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання - Марущак Г.Д.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 - не з`явився;

відповідач - Ужгородська міська рада - представник - не з`явився;

відповідач - Виконавчий комітет Ужгородської міської ради - представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради та Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною бездіяльність, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2020 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою звернулася ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) (далі по тексту - відповідач - 1) та Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) (далі по тексту - відповідач - 2), якою просить суд: "1. Визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо неоприлюднення проекту Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради №2083 від 23.07.2020 р. "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246"; 2. Визнати незаконним та скасувати Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради № 2083 від 23.07.2020р. "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246"; 3. Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради (, адреса: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 3) продовжити термін дії Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08.07.2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" на строк, який дорівнює кількості днів від дня скасування Ужгородською міською радою Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08.07.2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" відповідно до Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради №2083 від 23.07.2020р. "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246" (що набрало чинності) до дня закінчення терміну дії рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08.07.2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою"; 4. Стягнути з відповідачів понесені судові витрати."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року було закрито підготовче провадження у даній адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Розгляд даної справи відкладався (оголошувалась перерва) у зв`язку з існуванням на те об`єктивних законодавчо встановлених підстав.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, 08 липня 2020 Виконавчий комітет Ужгородської міської ради прийняв рішення № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою". Пунктом 1.2 вказаного рішення ОСОБА_1 було надано дозвіл на проведення робі з порушення цілісності об`єктів благоустрою тривалістю 5 діб для проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 . У відповідності до пункту 6 цього рішення встановлено термін дії даного рішення - 30 днів з дати його прийняття. Однак, рішенням Ужгородської міської ради L сесії VII скликання від 23 липня 2020 року за № 2083 "Про скасування рішення виконкому 08 липня 2020 р. № 246" було скасовано пункт 1.2 рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" щодо надання громадянці ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 . Вказане Рішення Ужгородської міської ради було мотивоване зверненням депутата міської ради ОСОБА_2 від 23 липня 2020 року № 01-11/3564 та з метою збереження архітектурної цілісності житлового комплексу " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Позивач вказує, що спірне рішення від 23 липня 2020 року Ужгородською міською радою офіційно не було оприлюднено (не набрало чинності). Крім того, позивач вказує, що на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 позивачу було надано Дозвіл Міністерства культури України № 22-092/19з від 24 жовтня 2019 року на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць та Робочий проект Реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 . З огляду на вказане посилання Ужгородської міської ради у оспорюваному Рішенні від 23 липня 2020 року № 2083 про збереження архітектурної цілісності історичного житлового комплексу " ІНФОРМАЦІЯ_1 " є безпідставним. Посилання відповідача 1 на необхідність збереження архітектурної цілісності історичного житлового комплексу " ІНФОРМАЦІЯ_1 " є безпідставним, оскільки відповідачем 2 було надано дозвіл на проведення земляних робіт та враховано при цьому, що порушень архітектурної цілісності історичного житлового комплексу не відбудеться. Крім того, оскаржуване рішення звернення депутата міської ради ОСОБА_2 було датовано 23 липня 2020 року, тобто ніякої будівельної та культурологічної експертизи, яка б вказала на можливі порушення історичного ареола житлового комплексу " ІНФОРМАЦІЯ_1 " не могло бути, оскільки відповідач 1 не зміг в один день провести такі дослідження. Отже, таке рішення відповідача позивач вважає незаконним, яке підлягає скасуванню в судовому порядку.

У відзиві відповідач не погоджується із позицією, викладеною у позовній заяві та просить суд у задоволенні позову відмовити з огляду на правомірність прийнятого рішення, яке оскаржує позивач. Зокрема, зазначає, що на засіданні сесії міської ради 23 липня 2020 року депутат міської ради ОСОБА_2 повідомив, що у його виборчому окрузі, по АДРЕСА_2 виникла конфліктна ситуація між мешканцями будинку АДРЕСА_2 та власником підвального приміщення гр. ОСОБА_1 , якій рішенням виконкому 08 липня 2020 року надано дозвіл на проведення робіт з облаштування окремого входу у власне підвальне приміщення та внесено проект рішення "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246". Згідно витягу з протоколу засідання сесії від 23 липня 2020 року вищевказаний проект рішення набрав більшість голосів депутатів від загального складу ради, у зв`язку із чим рішенням Ужгородської міської ради 23 липня 2020 року № 2083 "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246" пунктом 1. скасовано пункт. 1.2. рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" щодо надання гр. ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 . Одночасно вказує, що відповідно до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень, а відтак суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції суб`єкта владних повноважень.

Учасники справи у судове засідання, не з`явилися та не забезпечили явку представників, хоча судом вживалися заходи щодо виклику учасників справи, що передбачені Главою 7 Розділу I КАС України.

18 вересня 2020 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача, відповідно до якої остання просила розглянути дану справу без її участі (а.с. 77).

18 січня 2021 року на електронну адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідачів, відповідно до якої остання просила розглянути дану справу без участі відповідачів (а.с.а.с. 179, 180).

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду даної справи, у відповідності до статті 205 КАС України їх неявка не перешкоджає даної розгляду справи.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 08 липня 2020 року Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради прийнято рішення № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою". Пунктом 1.2 вказаного рішення ОСОБА_1 було надано дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою тривалістю 5 діб для проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з обслуговування окремого входу по АДРЕСА_2 . Пунктом 6 цього рішення передбачено термін дії такого - 30 днів з дати його прийняття (а.с.а.с. 23, 24).

23 липня 2020 року депутат міської ради ОСОБА_2 звернувся із зверненням до голови Ужгородської міської ради про скасування рішення виконкому 08 липня 2020 року № 246 з метою збереження історичної цінності будівлі АДРЕСА_2 (а.с. 99).

Згідно витягу з протоколу засідання сесії від 23 липня 2020 року депутатом міської ради ОСОБА_2 внесено проект рішення "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246", який набрав більшість голосів депутатів від загального складу ради (а.с.а.с. 133-138)

Рішенням Ужгородської міської ради L сесії VII скликання від 23 липня 2020 року № 2083 "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246" було скасовано пункт 1.2 рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" щодо надання ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 (а.с. 25).

Вказане рішення позивач вважає протиправним, у зв`язку із чим звернулася із даним позовом за захистом свого порушеного права на проведення робіт з реконструкції підвального приміщення з облаштуванням окремого входу по АДРЕСА_2 .

Відповідно до статті 19 частина 2 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 59 частинами 1 та 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" № 280/97-ВР (далі по тексту - Закон України № 280/97-ВР) встановлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно зі статтею 59 частиною 11 Закону України № 280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Відповідно до статті 15 частини 1 пункту 2 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13 січня 2011 року №2939-VI (далі по тексту - Закон України № 2939-VI) розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати: нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Статтею 5 частиною 1 пунктом 1 Закону України № 2939-VI встановлено, що доступ до інформації забезпечується шляхом: систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом.

Відповідно до статті 15 частина 3 Закону України № 2939-VI: проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Суд зауважує, що з аналізу приписів статті 59 частини 11 Закону України № 280/97-ВР вбачається імперативний її характер щодо обов`язкового оприлюднення органами місцевого самоврядування усіх проектів актів останніх, але з відсиланням на норми Закону України № 2939-VI в частині регулювання порядку такого оприлюднення.

Так, зокрема, нормами статті 5 частини 1 пункту 1 Закону України № 2939-VI визначені способи оприлюднення проектів актів органів місцевого самоврядування: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом.

Приписами статті 15 частини 3 Закону України № 2939-VI визначений граничний термін, в межах якого повинні бути оприлюдненні акти органів місцевого самоврядування, а саме - за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Застереження щодо інших, скорочених, строків оприлюднення вказаних проектів актів, зокрема, - негайно після їх підготовки, містяться у статті 59 частині 11 Закону України № 280/97-ВР. Однак законодавець, визначаючи скорочені строки, окреслив випадки, за яких вони можуть бути застосовані. Це виникнення надзвичайних ситуацій та інші невідкладні випадки, передбачені законом.

Аналізуючи наведені норми у контексті спірних правовідносин суд зазначає, що на розгляд сесії міської ради, яка відбулась 23 липня 2020 року, без порушення вимог щодо публікації проектів рішень могли бути допущені проекти, які оприлюднені за 20 робочих днів, тобто не пізніше 03 липня 2020 року.

Однак, із відомостей, внесених до вебсайту відповідача судом також встановлено, що проект оскаржуваного рішення, всупереч приписам статті 15 частини 3 Закону України "Про доступ до публічної інформації" оприлюднено не було.

Крім того, судом встановлено, що саме 23 липня 2020 року депутатом міської ради ОСОБА_2 внесено проект рішення "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246".

Матеріали справи не містять доказів належного та своєчасного оприлюднення відповідачем 1 проекту оскаржуваного рішення.

Підсумовуючи наведене, відповідно до приписів Законів України "Про місцеве самоврядування в Україні" та "Про доступ до публічної інформації", проект оскаржуваного рішення, що внесене до порядку денного, а також, затверджене на сесії міської ради рішення відповідачу належало завчасно оприлюднити у спосіб, встановлений Законом, з метою забезпечення доступу громадян до публічної інформації.

Обов`язок відповідача своєчасно, у встановленому законом порядку оприлюднювати як проекти, так і прийняті рішення є однією із гарантій права на інформацію та права на доступ до публічної інформації, що передбачено статтею 3 частиною 1 пунктом 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації" статтею 6 частиною 1 Закону України "Про інформацію", а відтак відповідачем 1 було допущено протиправну бездіяльність щодо неоприлюднення проекту рішення № 2083 від 23 липня 2020 року "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246".

Судом встановлено, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року у справі № 260/1880/19 позов ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправними дії Ужгородської міської ради, Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради, Виконавчого комітету Ужгородської міської ради щодо ненадання ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою для робіт з реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 . Визнано протиправним та скасовано підпункт 2.1 пункту 2 рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради 11.12.2019 року № 457 "Про надання та відмову у видачі дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" щодо відмови у наданні ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою для робіт з реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 . Зобов`язано Виконавчий комітет Ужгородської міської ради повторно розглянути питання щодо надання ОСОБА_1 дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою для робіт з реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 з врахуванням висновків суду викладених у мотивувальній частині рішення (а.с.а.с. 34-43, 115-124).

Зокрема, рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року, що ухвалене у справі № 260/1880/19, було встановлено, що …. "27.11.2019 року ОСОБА_1 , через уповноваженого представника подала до Ужгородської міської ради (Центр надання адміністративних послуг) Заяву про надання дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою, а саме - Реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 (а.с.15). Разом із вказаною заявою було подано додатки відповідно до Порядку видачі дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою та території м. Ужгорода, затвердженого рішенням VI сесії міської ради VII скликання 30 серпня 2016 року № 350: - оригінал дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою з погодженням від організацій, установ та відомств, затверджені підписом і печаткою посадових осіб (а.с.16-17); Дозвіл Міністерства культури України №22-092/19з від 24.10.2019 року на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць (а.с.18-19); Робочий проект Реконструкції власного підвального приміщення з влаштування зовнішнього входу в підвал квартири АДРЕСА_3 (Архітектурно-будівельна частина. Том 1. Книга 1.) (а.с.20-26);Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (а.с. 27-31); власне зобов`язання щодо відновлення благоустрою (а.с.32); схема відновлення благоустрою (а.с.33). …. "Позивачем було в установленому порядку підготовлено весь пакет визначених вказаним Порядком документів, отримано погодження: головного архітектора міста Ужгорода, КП "Водоканал міста Ужгорода", Управління муніципальної варти, УжМРЕМ, ПАТ "Закарпатгаз", ЗФ ПАТ "Укртелеком", надано дозвіл Міністерства культури України за №22-092/19з від 24.10.2019 року на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць. ….Крім того, вказаний проект дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою було погоджено відповідачем 2".

Згідно зі статтею 78 частини 4 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, вказаним судовим рішенням, яке набрало законної сили встановлено, що позивачем було в установленому порядку підготовлено весь пакет необхідних дозвільних документів на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з обслуговування окремого входу по АДРЕСА_2 .

На виконання вказаного рішення суду, 08 липня 2020 року Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради прийнято рішення за № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою". Пунктом 1.2 вказаного рішення було, ОСОБА_1 було надано дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою тривалістю 5 діб для проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з обслуговування окремого входу по АДРЕСА_2 . Пунктом 6 цього рішення передбачено термін дії такого - 30 днів з дати його прийняття (а.с.а.с. 23, 24).

Підстави для відмови у видачі документа дозвільного характеру чітко врегульовані Законом України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності".

Так, статтею 4-1 частиною 5 вказаного Закону визначено, що підставами для відмови у видачі документа дозвільного характеру є: подання суб`єктом господарювання неповного пакета документів, необхідних для одержання документа дозвільного характеру, згідно із встановленим вичерпним переліком; виявлення в документах, поданих суб`єктом господарювання, недостовірних відомостей; негативний висновок за результатами проведених експертиз та обстежень або інших наукових і технічних оцінок, необхідних для видачі документа дозвільного характеру.

Відмова у видачі документа дозвільного характеру за підставами, не передбаченими законами, не допускається.

Між тим, у відповідності до дозволу Міністерства культури України на проведення земляних робіт на території пам`ятки, охоронюваній археологічній території, в зонах охорони, в історичних ареалах населених місць №22-092/19з від 24 жовтня 2019 року (а.с. 18) та дозволу Виконавчого комітету Ужгородської міської ради на проведення робіт з порушенням цілісності об`єктів благоустрою № 41 від 09 липня 2020 року (а.с. 20) позивачу, зокрема було надано відповідний дозвіл на проведення робіт з реконструкції власного підвального приміщення з обслуговування окремого входу по АДРЕСА_2 із врахуванням відсутності порушень архітектурної цілісності історичного житлового комплексу.

Суд зазначає, що із долученого до матеріалів справи звернення депутата міської ради ОСОБА_2 від 23 липня 2020 року до голови Ужгородської міської ради про скасування рішення виконкому 08 липня 2020 року № 246 з метою збереження історичної цінності будівлі АДРЕСА_2 , відсутні вмотивовані та обґрунтовані підстави для скасування такого рішення (а.с. 99).

У відповідності до статті 59 частин 6 та 9 Закону України № 280/97-ВР, виконавчий комітет сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради в межах своїх повноважень приймає рішення. Рішення виконавчого комітету приймаються на його засіданні більшістю голосів від загального складу виконавчого комітету і підписуються сільським, селищним, міським головою, головою районної у місті ради. Рішення виконавчого комітету ради з питань, віднесених до власної компетенції виконавчих органів ради, можуть бути скасовані відповідною радою.

У відповідності до статті 26 частини 1 пункту 15 Закону України № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання, зокрема, скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

Таким чином у відповідності до статті 59 частини 9 та статті 26 частини 1 пункту 15 Закону України № 280/97-ВР, зокрема, Ужгородська міська рада наділена повноваженнями, у тому числі, скасування актів виконавчих органів ради, однак лише таких, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

Суд звертає увагу, що оскаржуване позивачем рішення органу місцевого самоврядування не містить жодних посилань на невідповідність рішення виконкому від 08 липня 2020 року за № 246, яким позивачеві надано відповідний дозвіл, Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

У відповідності до статті 2 частини 2 пунктів 1-6, 9 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Зазначеним критеріям оскаржуване рішення Ужгородської міської ради не відповідає.

Таким чином суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради № 2083 від 23 липня 2020 року "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246".

Щодо позовних вимог про зобов`язання Виконавчого комітету Ужгородської міської ради продовжити термін дії Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" на строк, який дорівнює кількості днів від дня скасування Ужгородською міською радою Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" відповідно до Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради № 2083 від 23 липня 2020 року "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246" (що набрало чинності) до дня закінчення терміну дії рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою", суд зазначає наступне.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Як випливає зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої 11.03.1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

У постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року за № 13 викладено позицію щодо неможливості суду підміняти собою органи владних повноважень, згідно якої суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймаючи замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, визначення судом конкретного рішення, яке має бути прийнято суб`єктом владних повноважень за результатом розгляду заяви, за умови, що передбаченого законом рішення такий суб`єкт ще не приймав, є передчасним і не буде відповідати засадам і завданню адміністративного судочинства, яке полягає у здійснені судового контролю правомірності тих рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які ним прийняті, вчинені чи допущені.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Суд дійшов до висновку, що ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання Виконавчого комітету Ужгородської міської ради розглянути питання щодо продовження терміну дії рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" в частині, що стосується пункту 1.2 цього рішення.

З огляду на викладене, у задоволенні вимоги про зобов`язання продовжити термін дії Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" на строк, який дорівнює кількості днів від дня скасування Ужгородською міською радою Рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою", необхідно відмовити, оскільки скасування судом оскаржуваного рішення відповідача 1 - автоматично повертає сторони правовідносин до попереднього стану, тобто до стану, яке існувало до ухвалення оскарженого рішення.

Одночасно, суд вважає за необхідне вказати, що зобов`язуючи суб`єкта владних повноважень виконати свої безпосередні обов`язки в порядку, встановленому законом, не вказуючи при цьому, яке конкретно рішення необхідно прийняти, суд не втручається в дискреційні повноваження державного органу.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до статті 2 частини 1 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 77 частинами 1 та 2 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до статті 139 частини 4 КАС України, при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України, складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

У відповідності до статті 120 частини 1 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Дана справа була розглянута за правилами загального позовного провадження, а відтак в розумінні статті 243 частини 3 КАС України, граничний строк складання рішення у повному обсязі припадав на 06 лютого 2021 року - субота.

У відповідності до статті 120 частини 6 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останні днем строку є перший після нього робочий день.

У зв`язку із обставинами, що склалися у період з 08 лютого 2021 року по 11 лютого 2021 року головуючому судді Гаврилко С.Є. були надані інші дні відпочинку за роботу у вихідні дні (відгули).

Керуючись статтями 139, 242-246 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) та Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) про визнання протиправною бездіяльність, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Ужгородської міської ради щодо неоприлюднення проекту Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради № 2083 від 23 липня 2020 року "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246".

Визнати протиправним та скасувати Рішення L сесії VII скликання Ужгородської міської ради № 2083 від 23 липня 2020 року "Про скасування рішення виконкому 08.07.2020 р. № 246".

Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради розглянути питання щодо продовження терміну дії рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 08 липня 2020 року № 246 "Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою" в частині, що стосується пункту 1.2 цього рішення.

Стягнути із Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, буд. 3, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 2522,40 (дві тисячі п`ятсот двадцять дві гривні 40 коп.) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 27 січня 2021 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було виготовлено 12 лютого 2021 року.

СуддяС.Є. Гаврилко