Справа № 320/4669/20
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2021-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4669/20 Суддя (судді) першої інстанції: Терлецька О.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючий суддя: Черпіцька Л.Т.
Пилипенко О.Є.
судді:Собків Я.М.

за участю секретаря: Зуєнка Д.П.

за участю:

представника позивача - Рибченко Н.М.,

представника відповідача - Якимчук О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Васт-Транс" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.11.20 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Васт-Транс" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги ,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Васт-Транс" звернулось до суду з позовною заявою, в якій просило:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 23 квітня 2020 року №96492-54 ГУ ДПС у Київській області;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ "Васт-транс" з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про надмірну сплату податку на додану вартість підприємств у розмірі 1 744 466,86 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь ТОВ «Васт-транс".

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що відповідачем протиправно відображено в інтегрованій картці платника податків відомості про відсутність переплати у розмірі 1 744 466,86 грн. та наявність недоїмки у розмірі 468 481,90 грн. і пені у розмірі 401,76 грн., що в свою чергу створює певні наслідки для позивача, що зачіпають матеріально-правовий інтерес позивача, так як дані інтегрованих карток не правильно відображають фактичний стан розрахунків з бюджетом.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки за позивачем обліковувався податковий борг у розмірі - 468 481,90 грн., то ГУ ДПС у Київській області правомірно винесено та направлено позивачу податкову вимогу форму «Ю» від 23.04.2020 №96492-54, а також Рішення про опис майна ТОВ «Васт-Транс» у податкову заставу від 05.05.2020 №381.

Позивач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Крім того, апелянт зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки наданим позивачем доказам, отриманим у порядку ст. 42-1 Податкового кодексу України та протиправно встановив наявність податкового боргу у позивача станом на 02.04.2020 у розмірі 468 481,90 грн. на підставі «роздруківки з інтегрованої картки платника податків з ПДВ» - таблички невідомого походження, без підпису та печатки, що була надана відповідачем. Також вказав, що відповідно до Витягів із інформаційної системи органів ДФС щодо стану розрахунків платника з бюджетом та цільовими фондами станом на 07.04.2020 та на 21.04.2020 у позивача наявна переплата щодо податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 1744466,86грн., що виключає нарахування пені.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.04.2015 позивачем подано до податкового органу уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2015, де в рядку 26 зазначено суму від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок звітного (податкового періоду) у розмірі 2280623,00 грн.

До уточнюючого розрахунку платником були додані: розрахунок суми залишку від`ємного значення попередніх податкових періодів до 01 лютого 2015 року (Д2), розрахунок суми бюджетного відшкодування (ДЗ); заява про повернення суми бюджетного відшкодування (Д4).

Зазначена сума, заявлена до відшкодування платнику не була відшкодована ТОВ «Васт-Транс» у визначені чинним податковим законодавством строки, у зв`язку з чим з метою захисту своїх прав та інтересів ТОВ «Васт-Транс» звернулося до Київського окружного адміністративного суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2019 у справі №320/1283/19, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2020, стягнуто з Державного бюджету через ГУ ДКС у Київській області на користь ТОВ «Васт-Транс» заборгованість із відшкодування ПДВ в розмірі 2280623 грн. та 3131139,17 грн. пені з 25.05.2015 по 18.03.2019.

На підставі виконавчого листа, виданого 06.03.2020 у справі №320/1283/19, 02.04.2020 ГУ ДКС у Київській області перераховано ТОВ «Васт-Транс» заборгованість з відшкодування з ПДВ у розмірі 2 280 623 грн. та пеню у розмірі 3 131 139,17 грн.

22 травня 2020 року на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАСТ-ТРАНС» надійшов рекомендований лист 920, в який вкладено податкову вимогу від 23 квітня 2020 року №96492-54 ГУ ДПС у Київській області, лист Головного управління ДПС у Київській області №15164/10/110-36-54-07 від 07.05.2020 та рішення №381 від 05 травня 2020 року про опис майна у податкову заставу.

Згідно з податковою вимогою від 23 квітня 2020 року №96492-54 ГУ ДПС у Київській області станом на 22 квітня 2020 року сума податкового боргу з податку на додану вартість вказаного платника податків становить 468481,90 грн., у тому числі за основним платежем - 468080,14 грн., пеня - 401,76грн.

Рішенням №381 від 05 травня 2020 року про опис майна у податкову заставу вирішено здійснити опис майна, що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) платника податків ТОВ «Васт-транс».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» не погодилось з податковою вимогою від 23 квітня 2020 року №96492-54 і рішенням №381 від 05 травня 2020 року про опис майна у податкову заставу та звернулась до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо прийняття, обробки, обліку контролюючими органами податкової звітності, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення адміністрування податків, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України (далі за текстом - ПК України).

Згідно з п.59.1 ст.59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Окрім того, згідно ст.88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Згідно з п.п. 14.1.155 п.14.1 ст.14 ПК України податкова застава - це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом.

Згідно зі ст.89 ПК України право податкової застави виникає у разі: несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Згідно п.7 Розділу II Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затвердженого Наказом МФУ від 16.06.2017 № 586, у разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість є меншою, ніж сума податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому, до погашення податкового боргу в повному обсязі.

Платник податків зобов`язаний не пізніше робочого дня. що настає за днем набуття права власності на будь-яке майно, повідомити контролюючий орган про наявність такого майна. Контролюючий орган зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня отримання зазначеного повідомлення прийняти рішення про включення такого майна до акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави та балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, або відмовити платнику податків у включенні такого майна до акта опису.

У разі якщо контролюючий орган приймає рішення про включення такого майна до акта опису, складається відповідний акт опису, один примірник якого надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

Оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування здійснюється органами ДПС, відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (далі за текстом - Порядок №422).

За даними оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску ДФС та її територіальними органами формується звітність про нарахування та надходження податків, зборів, єдиного внеску, надходження митних та інших платежів до бюджетів, податковий борг, недоїмку зі сплати єдиного внеску, відшкодування податку на додану вартість, результати контрольно-перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), надміру сплачені податки, збори, єдиний внесок тощо.

Згідно з ч.1 п.6 Розділу III Порядку №422 облік сум бюджетного відшкодування ПДВ здійснюється в ІКП за формою згідно з переліком форм ІКП.

Кожен етап процесу бюджетного відшкодування ПДВ платникам податків, відображається в ІКП обліковими операціями - дією в ІКГІ, яка призводить до змін облікових показників.

Згідно з 4.2 п.6 Розділу III Порядку №422 з метою обліку сум бюджетного відшкодування в ІКП відображаються облікові операції щодо сум, які:

1. Заявлені платниками до відшкодування згідно із податковою звітністю;

2. Знаходяться у стадії камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування;

3. Зменшені/збільшені за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування;

4. Знаходяться у процедурах адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні);

5. Поновлені за результатами адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні);

6. Підтверджені до відшкодування за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування;

7. За якими органами ДФС сформований висновок про суми відшкодування ПДВ;

8. За якими органами ДФС висновок про суми відшкодування ПДВ переданий до органів Казначейства;

9. Відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за висновками органів ДФС;

10. Відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за рішеннями судів.

У ІКП заявлені платниками до відшкодування суми, згідно із податковою звітністю, відображаються в графі «Переплата» до фактичного відшкодування таких сум на рахунки платника.

Вказані суми відповідно беруть участь в оперативному обліку фактичного розрахунку платника податків перед державним бюджетом, зокрема за рахунок таких сум відбувається сплата поточних узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ (що повністю узгоджується з ст.200 ПК України).

Так, згідно п.200.4 ст.200 ПК України, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з п.200.1 ст.200 ПК України, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з ПДВ, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200.3 ст.200.1 ПК України, на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

1) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

2) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Розділу III Порядку №422 після внесення до ІКП інформації про суму відшкодування ПДВ на рахунок платника або зменшення такої суми за уточненим розрахунком, поданим до раніше поданої звітності, в ІКП платника зменшується залишок бюджетного відшкодування за відповідний звітний (податковий) період, а у разі його недостатності відбувається зменшення позитивного сальдо розрахунків платника з бюджетом в календарній черговості його виникнення, при відсутності позитивного сальдо виникає податковий борг.

З матеріалів справи вбачається, що станом на 01.04.2020 у позивача наявна переплата з ПДВ лише у розмірі - 1 744 466,86 гри.

Після фактичного відшкодування ПДВ на банківський рахунок ТОВ «Васт-Транс» суми в розмірі - 2 280 623 грн. 02.04.2020 в ІКП відображена облікова операція про суму відшкодування ПДВ на рахунок платника, в результаті чого за позивачем виник податковий борг в розмірі - 536 156,14 грн. (1744466,86 - 2280623 = 536156,14 грн.)

У подальшому позивачем подано податкову декларацію з ПДВ за березень 2020 року, відповідно до якої платник задекларував суму, яка підлягає бюджетному відшкодуванню в розмірі - 68 076 грн.

Зазначена сума, як і заявлені суми до відшкодування за попередні періоди, у відповідності до вимог ст.200 ПК України та положень Порядку №422, відображена в ІКП позивача як сплата з ПДВ.

Також, на підставі ст.129 ПК України, у зв`язку з несвоєчасним розрахунком позивача перед бюджетом, нараховано пеню з 03.04.2020 по 20.04.2020 у розмірі - 401,76 грн.

Таким чином, податковий борг станом на 21.04.2020 склав - 468 481,90 грн.

З огляду на викладене, станом на 02.04.2020 (дата фактичного відшкодування ПДВ в сумі 2 280 623 грн.) за позивачем виник податковий борг з ПДВ в розмірі - 468481,90 грн., що підтверджується роздруківкою інтегрованої картки платника податків з ПДВ.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки за позивачем обліковувався податковий борг у розмірі - 468 481,90 грн., то у ГУ ДПС у Київській області правомірно винесено та направлено позивачу податкову вимогу форму «Ю» від 23.04.2020 №96492-54, а також рішення про опис майна ТОВ «Васт-Транс» у податкову заставу від 05.05.2020 №381.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції прийняте рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.241,242,310,316,321,322,325,329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Васт-Транс" залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.11.20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови виготовлено 10 лютого 2021 року.

Головуючий суддя: Л.Т. Черпіцька
судді:О.Є. Пилипенко
Я.М. Собків