Справа № 9901/374/19
Суддя: Дашутін І.В.
Дата ухвалення: 2021-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

11 лютого 2021 року

Київ

справа №9901/374/19

адміністративне провадження №П/9901/374/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Дашутіна І.В.

суддів: Єресько Л.О.

Жука А.В.

Мельник-Томенко Ж.М.

Шишова О.О.

за участю секретаря судового засідання Касяневич О.В.

учасників справи:

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: Іпатов С.В.

представник відповідача: Рудак О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень,-

ОПИСОВА ЧАСТИНА:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача, заяви і клопотання учасників справи та інші процесуальні дії у справі:1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як до суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - Комісія), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Комісії від 29 травня 2019 року №164дп-19 «Про накладення на прокурора Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення».

2. Позиція позивача полягає в тому, що під час прийняття рішення в дисциплінарному провадженні Комісією, без урахування усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, невірно надано оцінку характеру проступку, його наслідкам та ступеню вини. Вказує, що в основу спірного рішення покладені матеріали кримінального провадження, які, на його думку, є сфальсифікованими. Тому, вказане рішення Комісії є протиправним та таким, що підлягає скасуванню як необґрунтоване.

3. 28 серпня 2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує проти адміністративного позову та просить відмовити у його задоволенні. Зазначає, що прокурор ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5, 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру», а саме - вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; одноразове грубе порушення правил прокурорської етики. Тому, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності з визначених законом підстав і оспорюване рішення є правомірним. Вчинення прокурором указаних дисциплінарних проступків підтверджуються матеріалами службового розслідування за фактом вимагання та отримання неправомірної вигоди, матеріалами кримінального провадження №0001961 від 13 серпня 2018 року за підозрою заступника керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 , у тому числі протоколами огляду протоколів при проведенні негласних слідчих (розшукових) дій.

4. Ухвалою Верховного Суду від 24.09.2020 задоволено заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, розгляд справи призначено на 07.10.2020 у режимі відеоконференції, проведення якої доручено Господарському суду Херсонської області.

5. Ухвалою Верховного Суду від 07.10.2020 допущено процесуальне правонаступництво шляхом заміни відповідача у справі - Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів на Кадрову комісію з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.

6. У судовому засіданні 09.02.2021 позивач, його представник та представник відповідача підтримали свої доводи, вимоги і заперечення, викладені в позовній заяві та відзиві на неї.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:

Обставини, встановлені судом з посиланням на докази:

7. ОСОБА_1 працює в органах прокуратури з квітня 2003 року. Наказом прокурора Херсонської області №1128к від 14.12.2015 ОСОБА_1 було призначено на посаду заступника керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області.

7.1. 07.12.2018 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів надійшла дисциплінарна скарга виконувача обов`язків прокурора Херсонської області Циганка С.В. про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

7.2. Відповідно до дисциплінарної скарги ОСОБА_1 , будучи працівником органів прокуратури Херсонської області та наділеним повноваженнями керівника органу прокуратури, вступив у позаслужбові стосунки з особою, діяльність якої досліджувалась у кримінальному провадженні, процесуальними керівниками в якому були підпорядковані йому прокурори, з метою одержання від неї неправомірної вигоди, яку в подальшому отримав за вчинення в її інтересах дій щодо непритягнення до кримінальної відповідальності та неініціювання перевірки органом контролю щодо законності використання вказаною особою земельної ділянки.

7.3. За результатами перевірки членом Комісії Ковальчуком О.М. 07.02.2019 складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора ОСОБА_1 .

7.4. Крім того, до Комісії 24.01.2019 надійшла дисциплінарна скарга керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. про вчинення заступником керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

7.5. За результатами перевірки членом Комісії Нечепоренком С.О. 26.02.2019 складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора ОСОБА_1 .

7.6. Підставами для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності в дисциплінарній скарзі зазначено вчинення ОСОБА_1 дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (п. п. 5, 6 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру»).

7.7. У дисциплінарній скарзі зазначено, що в період з 03.09.2018 по 12.09.2019 ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_4 про те, що має можливість не притягувати останнього до кримінальної відповідальності і надати змогу зібрати врожай в обмін на надання йому неправомірної вигоди в сумі 60 тис. грн. ОСОБА_1 12.09.2018, перебуваючи у дворі Генічеської місцевої прокуратури, одержав від ОСОБА_4 неправомірну вигоду в сумі 60000 грн, після чого його було затримано співробітниками СБУ.

7.8. Рішенням Комісії №125дп-19 від 17.04.2019 дисциплінарні провадження 11/2/4-2006дс-339дп-18 та №11/2/4-101 дс-ЗЗдп-19 щодо прокурора ОСОБА_1 , об`єднані в одне дисциплінарне провадження №11/2/4-2006дс-339дп-18.24.

7.9. Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів установлено, що Генеральною інспекцією здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001961 від 13.08.2018 за підозрою заступника керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 за ч. З ст. 368 КК України.

7.10. Під час досудового розслідування встановлено, що відповідно до постанови від 22.08.2018 ОСОБА_1 включено підлеглих прокурорів до групи процесуальних керівників у кримінальному провадженні № 0000071, розпочатому за ч. 1 ст. 197-1 КК України за фактом самовільного зайняття земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності площею 77,59 га.

7.11. Установлено, що ОСОБА_1 було відомо про перебування вказаної земельної ділянки, договір оренди якої втратив чинність у березні 2016 року, в користуванні ФГ «Єресько О.В.»

7.12. При цьому, згідно з повідомленням про підозру ОСОБА_1 розробив злочинну схему, спрямовану на одержання для себе від голови вказаного фермерського господарства ОСОБА_4 неправомірної вигоди в сумі 60 000 грн. за непритягнення його до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 197-1 КК України та неініціювання перевірки господарства представниками Управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в Херсонській області.

7.13. Зокрема, під час особистих зустрічей і спілкування телефоном, у період з 03.09.2018 до 12.09.2018, ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_4 про те, що має можливість не притягувати останнього до кримінальної відповідальності та надати змогу зібрати врожай в обмін на надання йому неправомірної вигоди в сумі 60 000 грн. У разі відмови ОСОБА_4 надати неправомірну вигоду ОСОБА_1 висловив погрози про притягнення останнього до кримінальної відповідальності та ініціювання перевірки представниками Управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в Херсонській області.

7.14. 12 вересня 2018 року, ОСОБА_1 перебуваючи в дворі Генічеської місцевої прокуратури, одержав від ОСОБА_4 неправомірну вигоду в сумі 60 000 грн., після чого його було затримано співробітниками СБУ.

7.15. Крім цього, відповідно до протоколів огляду розсекречених матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, проведених з метою документування протиправних дій ОСОБА_1 , у період з 03.09.2018 до 12.09.2018 він мав зустрічі, а також телефонні розмови з ОСОБА_4 , під час яких надавав дозвіл останньому на збір урожаю, вказував на необхідність прибуття до нього та передачі неправомірної вигоди (в сумі 60 тис. грн), обговорював питання, що стосувались судового розслідування у кримінальному провадженні (накладення арешту на зібраний урожай, майбутнього допиту ОСОБА_4 як свідка). Крім того, зафіксовано, як 12.09.2018 ОСОБА_4 разом з ОСОБА_1 за вказівкою вийшли зі службового кабінету на подвір`я прокуратури, де у подальшому ОСОБА_1 і був затриманий з грошима.

7.16. Вчинення прокурором ОСОБА_1 указаних дисциплінарних проступків підтверджуються матеріалами службового розслідування за фактом вимагання та отримання неправомірної вигоди заступником керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 ; матеріалами кримінального провадження №0001961 від 13.08.2018 за підозрою заступника керівника Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 , у тому числі протоколами огляду протоколів про проведенні негласних слідчих (розшукових) дій.

7.17. Під час дисциплінарного провадження ОСОБА_1 не надав пояснень з приводу зазначених у дисциплінарній скарзі обставин. На засіданні Комісії ОСОБА_1 доводи, викладені у дисциплінарних скаргах заперечив, вказавши, що не вступав у позаслужбові стосунки з ОСОБА_4 , грошові кошти від нього не отримував, кримінальне провадження щодо нього за цим фактом є сфальсифікованим.

7.18. Відтак, комісією установлено, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, а саме дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів, що відповідно до п.п. 5, 6 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

7.19. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Комісії від 29 травня 2019 року №164дп-19 «Про накладення на прокурора Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення» за наслідками розгляду висновку про наявність дисциплінарного проступку, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури.

Норми права, мотивована оцінка аргументів, наведених учасниками справи та висновки суду за наслідками розгляду справи:

8. Згідно зі статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

9. Правовідносини, пов`язані з проходженням служби працівниками органів прокуратури, регулюються Законом України «Про прокуратуру» (далі також - Закон №1697-VII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Кодексом професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженим всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

10. Відповідно до пунктів 3 та 4 статті 19 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобов`язаний неухильно додержуватися присяги прокурора, діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

11. Частиною 1 статті 44 Закону №1697-VII передбачено, що дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

12. Частинами 1-2 статті 45 Закону №1697-VII визначено, що дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку. Право на звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти.

13. Частинами 3, 10 статті 46 Закону №1697-VII встановлено, що за відсутності підстав, передбачених частиною другою цієї статті, член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів приймає рішення про відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора. Член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.

14. Відповідно до частини 1 статті 47 Закону №1697-VII, розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

15. За змістом частин 5-6 вказаної статті, розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів подавати заяву про його відвід.

16. В силу приписів частин 1, 3 статті 48 Закону №1697-VII, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

17. Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 49 Закону №1697-VII на прокурора може бути накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

18. Відповідно до положень статті 48 Закону №1697-VII кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

19. Член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку та готував висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, не має права брати участі у голосуванні при прийнятті рішення за результатами розгляду зазначеного висновку та бути присутнім під час проведення такого голосування.

20. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

21. Рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийнято не пізніше ніж через рік із дня вчинення проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.

22. Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити: 1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності; 2) обставини, встановлені під час здійснення провадження; 3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення; 4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення; 5) порядок і строк оскарження рішення.

23. Копія рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів вручається прокуророві, стосовно якого воно прийнято, або у семиденний строк надсилається йому поштою рекомендованим листом із повідомленням про вручення. У цей же строк копія рішення надсилається керівникові органу прокуратури, в якому прокурор, стосовно якого воно прийнято, обіймає посаду.

24. Під час розгляду цієї справи Судом встановлено, що відповідачем дотримано порядок дисциплінарного провадження щодо прокурора, передбачений нормами чинного законодавства. Дисциплінарне провадження щодо позивача проведено з дотриманням встановлених законом строків.

25. Згідно з пунктами 5, 6 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII, прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; у порядку дисциплінарного провадження з підстав систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики.

26. Колегія суддів враховує, що для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за такий дисциплінарний проступок, як вчинення дій, що порочать звання прокурора, підривають, авторитет органів прокуратури і викликають сумнів в об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, а так само одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, КДКП має установити, зокрема, факт поведінки, що скомпрометувала звання працівника прокуратури, зашкодила репутації працівника прокуратури та авторитету прокуратури, викликала негативний громадський резонанс.

27. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2018 року у справі №П/9901/14/17, постанові Верховного суду від 4 жовтня 2019 року у справі №805/1235/17-а (К/9901/24269/18).

28. Відповідно до пункту 2 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 13 квітня 2017 року № 111, до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів в його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать вчинення дій, що містять ознаки корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших кримінальних правопорушень, протиправні позаслужбові стосунки - використання прокурором своїх повноважень або службового статусу та пов`язаних із цим можливостей на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

29. У свою чергу, основні принципи, моральні норми та правила прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою визначені Кодексом професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженим Всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017.

30. При виконанні службових обов`язків прокурор має дотримуватися загальноприйнятих етичних норм поведінки, бути взірцем доброчесності, вихованості і культури. Порушення службової дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для прокурора і тягнуть за собою передбачену законом відповідальність (частина перша статті 16 Кодексу професійної етики).

31. Згідно зі статтями 19, 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, прокурор має не допускати будь-яких проявів, які можуть створити враження корупційних, у тому числі вступати у позаслужбові стосунки з метою використання службових повноважень або службового становища; прокурору слід уникати особистих зв`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність виконання професійних обов`язків, скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

32. У статтях 32, 33 цього Кодексу передбачено, що оцінка дотримання норм професійної етики та поведінки прокурора може проводитися під час дисциплінарного провадження та надаватися при вирішенні питань щодо підвищення по службі, присвоєння класного чину, підготовці характеристик та рекомендацій. Відповідно до Закону України «Про прокуратуру» прокурори зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У разі систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

33. Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав та обов`язків прокурорів, прийнятих Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правил та етики їх професії, в будь-який час дотримуватися найбільш високих норм чесності.

34. Також, відповідно до пунктів 1, 3 Керівних принципів, що стосуються державних обвинувачів, які прийняті восьмим конгресом Організації Об`єднаних Націй з попередження злочинності та поводженню з правопорушниками (Гавана, Куба, 27 серпня - 7 вересня 1990 року), особи, відібрані для здійснення судового переслідування, повинні мати високі моральні якості та здібності, а також відповідну підготовку та кваліфікацію. Особи, які здійснюють судове переслідування, будучи найважливішими представниками системи відправлення кримінального правосуддя, завжди зберігають честь та гідність своєї професії.

35. Як встановлено судом під час розгляду справи, у спірному рішенні відповідач дійшов висновку, що прокурором ОСОБА_1 порушено вищевказані вимоги до професійної етики та поведінки прокурора, оскільки допущено протиправні позаслужбові стосунки, а саме - будучи працівником органів прокуратури Херсонської області та наділеним повноваженнями керівника органу прокуратури, вступив у позаслужбові стосунки з особою, діяльність якої досліджувалась у кримінальному провадженні, процесуальними керівниками в якому були підпорядковані йому прокурори, з метою одержання від неї неправомірної вигоди, яку в подальшому отримав за вчинення в її інтересах дій щодо непритягнення до кримінальної відповідальності та неініціювання перевірки органом контролю щодо законності використання вказаною особою земельної ділянки.

36. Колегія суддів враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постановах від 03.07.2018 у справі №800/549/17, від 11.09.2018 у справі № П/9901/14/17, від 13.11.2018 у справі №П/9901/19/17 дійшла висновку, що для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за такий дисциплінарний проступок як одноразове грубе порушення правил прокурорської етики КДКП має установити, зокрема, факт поведінки, що скомпрометувала звання працівника прокуратури, зашкодила репутації працівника прокуратури та авторитету прокуратури, викликала негативний громадський резонанс.

37. При цьому обов`язкова наявність судового рішення, яким би було визнано особу прокурора винною у вчиненні кримінального правопорушення, склад якого передбачав би відповідні діяння, не є умовою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

38. З огляду на наведене, для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за такий дисциплінарний проступок як, зокрема, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики КДКП не є обов`язковою наявність судового рішення, яким би було визнано особу прокурора винною у вчиненні адміністративне правопорушення, склад якого передбачав би відповідні діяння.

39. Колегія суддів погоджується з висновками Комісії про те, що порушення прокурором ОСОБА_1 правил прокурорської етики підриває авторитет як до самого прокурора, так і органів прокуратури та держави вцілому. Такі дії мають своїм наслідком зростання обурення в суспільстві діями органів влади, провокують соціальні конфлікти.

40. Зазначені вище обставини підтверджуються також витягами з протоколу №22 від 17 квітня 2019 року та № 28 КДКП від 29 травня 2019 року, висновком службового розслідування, затвердженим прокурором Херсонської області Тригубенко В. 30 листопада 2018 року; поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

41. Порядок підготовки, розгляду та прийняття Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів рішень, а також інші питання діяльності Комісії регулюються Положенням про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийнятого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року (із змінами від 21 грудня 2018 року).

42. Пунктом 120 вказаного Положення передбачено, що рішення КДКП викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Комісії, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу.

43. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити: 1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду прокурора, який притягується до дисциплінарної відповідальності; 2) обставини, встановлені під час здійснення провадження; 3) мотиви, з яких Комісія ухвалила рішення;

4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення; 5) порядок і строк оскарження рішення.

44. Як установлено судом, оскаржуване рішення КДКП 29 травня 2019 року №164дп-19 містить усі передбачені вище вимоги. При цьому, позивачем не зазначено жодного прикладу порушення Комісією вище вказаних правових норм (щодо відкриття дисциплінарного провадження, складення висновку за результатами перевірки, оформлення рішення Комісії).

45. Також, колегією суддів установлено, що при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні Комісією враховано характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

46. Судова колегія відхиляє доводи позивача про те, що факт вчинення ним кримінального та корупційного правопорушення не встановлений вироком суду, оскільки суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні кримінального та корупційного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

47. Така правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі №9901/711/18 та від 16 жовтня 2018 року у справі №800/531/17.

48. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

49. Згідно з частинами 1-2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

50. Частиною 1 статті 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

51. З урахуванням з`ясованих судом у справі обставин, які знайшли своє підтвердження на основі досліджених у судовому засіданні доказів, суд приходить до висновку, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 29 травня 2019 року №164дп-19 «Про накладення на прокурора Генічеської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення» відповідає визначеним КАС України критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень.

52. Таким чином, правові підстави для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 - відсутні.

53. За правилами статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору за подання даного позову відшкодуванню не підлягають.

54. Керуючись статтями 241-246, 255, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

55. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 11 лютого 2021 року.

Головуючий суддя І.В. Дашутін

Судді: Л.О. Єресько

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко

О.О. Шишов