Справа № 0740/1081/18
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2021-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 рокуЛьвівСправа № 0740/1081/18 пров. № А/857/11115/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді: Кухтея Р.В.

суддів: Шевчук С.М., Шинкар Т.І.,

з участю секретаря судового засідання: Смолинця А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Ужанського національного природного парку на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2020 року (ухвалене головуючим-суддею Микуляком П.П., час ухвалення судового рішення 15 год 31 хв у м. Ужгороді) у справі за адміністративним позовом Ужанського національного природного парку до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області про визнання дій протиправними,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2020 року Ужанський національний природний парк (далі Ужанський НПП, позивач) звернувся в суд із зазначеним позовом, в якому просив визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції в Закарпатській області (далі Держекоінспекція, інспекція, відповідач) щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у період з 13 по 23 серпня 2018 року.

Позов мотивований тим, що планова перевірка проведена з порушенням вимог Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №464 від 10.09.2008, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.01.2009 за №18/16034 (далі Порядок №464). Не враховано також ту обставину, що Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» №71-VIII від 28.12.2014 (далі Закон №71-VIII) встановлено мораторій на проведення перевірок, у тому числі Держекоінспекцією, яка в силу положень Указу Президента України №817/98 від 23.07.1998 «Про деякі заходи з дерегулювання підприємницької діяльності» та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі Закон №877-V) є контролюючим органом. З урахуванням положень Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №1728-VIII від 03.11.2016 (далі Закон №1728-VIII), планова перевірка Держекоінспекцією могла бути проведена лише за погодженням Кабінету Міністрів України (далі КМУ), за заявою суб`єкта господарювання, згідно рішення суду або в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України (далі КПК України).

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 08.08.2020 у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Ужанський НПП подав апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою задовольнити адміністративний позов.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції неправильно застосував до спірних правовідносин Перелік №1104, оскільки такий був затверджений постановою КМУ 18.12.2018, а перевірка проводилась у період з 13 по 23 серпня 2018 року. В порушення норм процесуального права, справа була розглянута за відсутності повідомлення позивача про розгляд справи 08.08.2019 та не надіслано судове рішення на адресу позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Від Ужанського НПП надійшла заява про відкладення судового засідання на іншу дату, обґрунтоване участю представника позивача Дубровською О.М. в інших засідання, а представника ОСОБА_1 на лікарняному.

Колегія суддів звертає увагу, що явка сторін в судове засідання судом обов`язковою не визнавалася, сторони не позбавлено було права подати додатково письмові пояснення по суті справи або повідомити про наявність інших доказів правомірності своїх дій, які не були раніше подані до суду, якщо б вважали це за необхідне.

Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Отже, беручи до уваги, що апеляційне провадження ініційоване саме Ужанським НПП, яке виклало свої доводи в апеляційній скарзі, а від Держекоінспекції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому викладені усі пояснення стосовно доводів скаржника, враховуючи можливість розгляду справи без надання усних пояснень представниками сторін, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без участі представників сторін.

Додатково колегія суддів враховує, що відповідно до ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Він не буде відповідальним за відкладення, викликані станом його здоров`я, оскільки вони пов`язані з форс-мажорними обставинами.

Окрім цього, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (п.28, №64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні по справі матеріали та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що листом Держекоінспекції №1611/04 від 27.07.2018 Ужанський НПП було повідомлено, що відповідно до ст.202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ч.4 ст.5 Закону Закон №877-V у термін з 13 по 24 серпня 2018 року Держекоінспекцією буде проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Основним видом діяльності Ужанського НПП, відповідно до інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є функціювання батанічних садів і природних заповідників (код КВЕД 91.04) та дослідження експериментальні розробки у фсфері інших природних і технічних наук (код КВЕД 72.19).

Відповідно до наказів Держекоінспекції №437 від 10.08.2018, №462 від 21.08.2018 та направлень на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №1717/04 від 10.08.2018, №1130/04 від 21.08.2018, посадовими особами Держекоінспекції було складено акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №155/04 від 23.08.2018 (далі Акт перевірки).

Наказом Держекоінспекції №437 від 10.08.2018 було вирішено направити для проведення планового заходу посадових осіб інспекції у період з 13 по 17 та з 20 по 23 серпня 2018 року, а наказом №462 від 21.08.2018 були внесені зміни до попереднього наказу, вказавши період проведення заходу з 22 по 23 серпня 2018 року.

За результатами перевірки складено розрахунок розміру шкоди - заподіяної порушенням законодавства про природно - заповідний фонд Ужанським НПП у межах його території від 28.08.2018 на суму 66412,00 грн. Розрахунок проведено відповідно до постанови КМУ №541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».

На підставі розрахунку шкоди Інспекцією 05.09.2018 позивачу було направлено претензію №32/02/18 про відшкодування збитків на суму 66412,00 грн.

Вважаю, що планова перевірка була призначена та проведена з порушенням чинного законодавства, позивач звернувся в суд із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, не погоджуючись з доводами позивача про порушення порядку проведення планової перевірки з покликанням на Порядок №464 вказав, що такий не може бути застосований до спірних правовідносин, оскільки скасований розпорядженням КМУ №169-р від 10.03.2017. Натомість порядок здійснення перевірок суб`єктів господарювання визначає Закон №877-V. Суд першої інстанції також не погодився з доводами позивача про можливість застосування до спірних правовідносин Закону №71-VIII, оскільки Держекоінспекція в контексті положень п.41.1 ст.41 ПК України не є контролюючим органом. Відхиляючи доводи позивача з покликанням на Закон №1728-VIII, суд першої інстанції, застосувавши до спірних правовідносин положення статті 6 цього Закону та Переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія цього Закону, затвердженого постановою КМУ №1104 від 18.12.2017 (далі Перелік №1104), вказав, що Держекоінспекція та її територіальні органи входять до переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону №1728-VIII.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права, а також при повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, виходячи з наступного.

Аналізуючи предмет та підстав заявлених позивачем вимог, колегія суддів вважає, що до даних правовідносин підлягає застосуванню Закон №877, який регулює правові, організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Як убачається з матеріалів справи, відповідачем була призначена планова перевірка, проведення якої мало відбуватися відповідно до Закону №877-V.

Згідно ч.1 ст.5 Закону №877-V, планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Частиною четвертою статті 5 цього Закону передбачено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити : дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Згідно ч.1 ст.7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч.2 ст.7 Закону №877-V).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч.5 ст.7 Закону №877-V).

Положення цих норм кореспондуються зі статтею 10 Закону №877-V, яка визначає право суб`єкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів нагляду, зокрема, внаслідок ненадання ними копій документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Як було встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, уповноважені представники позивача допустили посадових осіб Держекоінспекції до проведення планової перевірки, зокрема, Жорнавське ПНДВ. При цьому, працівникам Інспекції було надано журнал реєстрації перевірко, в який було внесено відповідні записи. Дана обставина підтверджується записами у першому розділі акту перевірки.

Аналізуючи описані вище та встановлені судом обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, вірно застосував до спірних правовідносин положення Закону №877-V.

Водночас, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про помилковість доводів позивача щодо застосування до спірних правовідносин Порядку №464, оскільки розпорядженням КМУ №169-р від 10.03.2017 такий було скасовано, як такий, що не відповідає вимогам Закону №877-V.

Стосовно доводів позивача про порушення відповідачем вимог Закону №1728-VIII, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що Держекоінспекція та її територіальні органи входять до переліку органів державного нагляду (контролю), на яких не поширюється дія цього Закону, виходячи з наступних міркувань.

Так, Закон №1728-VIII набрав чинності 01.01.2017.

Статтею 2 цього Закону було встановлено до 31.12.2018 мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Статтею 6 цього ж Закону передбачено, його дія не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ №1104 від 18.12.2017 було затверджено Перелік органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону №1728-VIII.

Як видно з офіційного веб-сайту https://zakon.rada.gov.ua/, вказана постанова КМУ набрала чинності 23.02.2018 та в усіх редакціях включала до переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону №1728-VIII, Держекоінспекцію та її територіальні органи (в частині здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки.

При цьому, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що відповідний Перелік був затверджений постановою КМУ тільки 18.12.2018, що не відповідає фактичним даним, які містяться в офіційних джерелах.

Отже, з урахуванням моменту набрання чинності Законом №1728-VIII та постановою КМУ №1104, прийнятої на його виконання, а також періодом проведення планового заходу, колегія суддів вважає помилковими доводи скаржника про невірне застосування судом першої інстанції Закону №1728-VIII та неможливість проведення планового заходу Держекоінспекцією у зв`язку із запровадженням мораторію.

Стосовно доводів позивача про те, що Законом №71-VIIІ встановлено мораторій на проведення перевірок, у тому числі Держекоінспекцією та її територіальні органи, яка в силу положень Указу Президента України №817/98 від 23.07.1998 «Про деякі заходи з дерегулювання підприємницької діяльності» та Закону №877-V, є контролюючим органом, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про неможливість застосування положень цього Закону, оскільки відповідач не є таким органом в контексті вимог п.41.1 ст41 ПК України.

Доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що полягало у не повідомленні позивача про розгляд справи 08.08.2019, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки в матеріалах справи наявне повідомлення про вручення поштового відправлення про розгляд справи 08.08.2019, яке отримано 29.07.2019.

При цьому, вказана обставина позивачем не спростована, а лише згадується без будь-яких обґрунтувань в апеляційній скарзі.

Отже, в обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, описаних вище, зважаючи на їхній зміст та юридичну природу, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність призначення та проведення відповідачем планового заходу та наявності у зв`язку з цим підстав для відмови у задоволенні позову.

Частиною першою статті 308 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

При цьому, колегія суддів не вбачає підстав для застосування положень частини другої цієї статті та вважає, що суд першої інстанції дав усі відповіді на доречні питання, які ставились в адміністративному позові.

Частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Так, у п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення ухвалене відповідно до норм матеріального та процесуального права, а висновки суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, які не спростовані доводами апеляційної скарги, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.10 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому судове рішення, постановлене за результатами апеляційного перегляду в касаційному порядку оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 12, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Ужанського національного природного парку залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2020 року по справі №0740/1081/18 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. В. Кухтей
судді С. М. Шевчук
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 11.02.2021.