Справа № 440/3166/20
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 лютого 2021 року

Київ

справа №440/3166/20

адміністративне провадження №К/9901/3577/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шевцової Н.В.,

суддів: Данилевич Н.А., Мацедонської В.Е.

перевірив касаційну скаргу Полтавської обласної прокуратури на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 440/3166/20 за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Полтавської області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до прокуратури Полтавської області, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність прокуратури Полтавської області щодо невиплати ОСОБА_1 вихідної допомоги при звільненні;

- стягнути вихідну допомогу у зв`язку із звільненням в розмірі 22402,81 грн.;

- стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

02 вересня 2020 року рішенням Полтавського окружного адміністративного суду відмовлено в задоволенні позову.

02 грудня 2020 року постановою Другого апеляційного адміністративного суду скасовано рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2020 року у справі № 440/3166/20.

Прийнято постанову, якою позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність прокуратури Полтавської області щодо невиплати ОСОБА_1 вихідної допомоги при звільненні.

Стягнуто з прокуратури Полтавської області (вул. 1100-річчя, 7, м.Полтава,36000, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) вихідну допомогу в зв`язку зі звільненням в розмірі 22402 (двадцять дві тисячі чотириста дві) грн. 81 коп.

Стягнуто з прокуратури Полтавської області (вул. 1100-річчя, 7, м. Полтава, 36000, код ЄДРПОУ-02910060) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день винесення судового рішення.

Стягнуто з прокуратури Полтавської області на користь ОСОБА_1 судовий збір, сплачений за подання позову, в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

На зазначену постанову суду апеляційної інстанції Полтавською обласною прокуратурою подано касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 01 лютого 2021 року.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 329 України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З матеріалів касаційної скарги встановлено, що суд апеляційної інстанції оскаржувану постанову прийняв 02 грудня 2020 року, її повний текст виготовлено також 11 грудня 2020 року, а касаційна скарга подана 28 січня 2021 року, тобто без дотримання встановлених процесуальним законом строків її подання.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження відповідач зазначає, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції відповідачем не отримано, тому вважає, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є поважними і просить поновити такий строк.

Проте, заявником касаційної скарги не надано доказів на підтвердження виконання/невиконання Другим апеляційним адміністративним судом приписів статті 251 КАС України, яка регулює питання вручення судового рішення.

Слід зазначити, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Інших доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції відповідачем не зазначено і не надано.

Нормами КАС України передбачено, що розгляд заяви особи про поновлення строку на касаційне оскарження здійснюється на стадії відкриття касаційного провадження на підставі касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Аналіз приписів статті 44 КАС України свідчить, що відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на касаційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Однак, відповідачем не надано жодного доказу про неможливість отримання копії судового рішення у межах строку на його касаційне оскарження, враховуючи, що постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року прийнята у відкритому судовому засіданні за участю представника відповідача, що свідчить про неналежне користування своїми процесуальними правами та виконання процесуальних обов`язків.

Отже, заявник касаційної скарги не надав доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження. У зв`язку з цим, зазначена причина пропуску строку не може бути визнана поважною, а отже заявнику касаційної скарги необхідно довести наявність об`єктивних перешкод, які не дозволили подати касаційну скаргу в строк, передбачений статтею 329 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів касаційної скарги встановлено, що вони оформлені без дотримання вимог частини четвертої статті 330 КАС України, а саме до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору у відповідному розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 01 січня 2020 року - 2102 грн. 00 коп.

Виходячи зі змісту позовних вимог, позивачем у справі заявлено одну позовну вимогу майнового характеру, тому ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 1681,60 гривень (200% від (2102,00*0,4).

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)". Призначення платежу: *;101;22030102 (код класифікації доходів) ___________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами першою і другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням відповідачу строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції обґрунтованого клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів на підтвердження вказаного клопотання, а також надання документа про сплату 1681,60 грн судового збору.

Керуючись статтями 3, 169, 330, 329, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску Полтавською обласною прокуратурою строку на касаційне оскарження постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 440/3166/20.

Касаційну скаргу Полтавської обласної прокуратури на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 440/3166/20 за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Полтавської області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Надати заявнику касаційної скарги строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н. В. Шевцова

Судді Н.А. Данилевич

В.Е. Мацедонська