Справа № 160/15884/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 листопада 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області № 1861205/41151404 від 21.08.2020 р. про відмову в реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» № 29 від 18.06.2020 р.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» № 29 від 18.06.2020 р. датою її фактичного направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» понесені судові витрати.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ним було складено податкову накладну № 29 від 18.06.2020 р. та направлено її до Державної податкової служби України через «Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів», версія 2.3.1.21» для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Позивач направив відповідачу-1 відповідні пояснення та копії документів, на підставі яких позивачем було складено та направлено для реєстрації вищевказану податкову накладну, реєстрація якої була зупинена, однак, за наслідками розгляду наданих позивачем пояснень та їх документального підтвердження, рішенням комісії відповідача № 1 за № 1861205/41151404 від 21.08.2020 р. позивачу було відмовлено у реєстрації вищезазначених податкових накладних у зв`язку з ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних та відсутності пояснень та первинних документи щодо збирання врожаю.
Позивач оскаржив прийняте відповідачем рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в адміністративному порядку до ДПС України, проте за результатами розгляду даної скарги, відповідачем-2 було залишено скаргу позивача без задоволення, а рішення відповідача-1 про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН без змін у зв`язку із ненаданням позивачем копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів: інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси.
Не погодившись з результатами адміністративного оскарження прийнятого відповідачем-1 рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, позивач звернувся до суду, оскільки вважає, що рішення відповідача-1 про відмову у реєстрації податкових накладних є протиправними з огляду на те, що підстав для зупинення реєстрації не було, а первинні документи фінансово-господарської діяльності та пояснення, які були подані до податкового органу, повністю підтверджують реальність господарської операції, за результатами якої складена податкова накладна, надіслана для реєстрації.
З урахуванням наведеного, позивач вважає рішення відповідача-1 № 1861205/41151404 від 21.08.2020 р. про відмову у реєстрації податкової накладної № 29 від 18.06.2020 р. протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2020 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до п.3 ч.6 КАС України дана справа є справою незначної складності та згідно з ст.ст.257, 262 КАС України розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідно до ч.2 ст.258 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.5 ст.258 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
11.01.2021 року від відповідача-1: головного управління ДПС України надійшов відзив, в якому останній навів стислий виклад положень діючого законодавства, що регулює порядок зупинення та реєстрації/відмови у реєстрації спірних податкових накладних та зазначив, що комісією головного управління ДПС України у Дніпропетровській області було прийнято рішення про відмову в реєстрації складеної позивачем податкової накладної № 29 від 18.06.2020 р., у зв`язку з ненаданням позивачем необхідних документів, які підтверджують транспортування товару, а також документів щодо місць зберігання товару та договорів з постачальниками та покупцем товару.
При цьому, відповідач-1 наголосив на тому, що позовні вимоги позивача про зобов`язання ДПС України здійснити реєстрацію податкової накладної є необґрунтованими, оскільки скасування рішення регіональної комісії про відмову у реєстрації податкової накладної є самостійною підставою для реєстрації податкової накладної/розрахунків коригування відповідно до чинного законодавства.
У зв`язку з цим, задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі.
У відповіді на відзив позивач визнав аргументи відповідача-1 недостатньо вагомими та наполягав на задоволені позову у повному обсязі.
Відповідач 2: Державна податкова служба України правом на надання відзиву не скористалась.
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ніколайчук С.В. з 02.02.2021 року по 09.02.2021 року перебувала у щорічній відпустці, тому розгляд справи здійснено 10.02.2021року.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив на позовну заяву та відповідь на відзив, а також оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, суд встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» є юридичною особою приватного права, зареєстрованою виконавчим комітетом Криворізької міської ради 14.02.2017 року.
Основними видами господарської діяльності позивача є: оптова торгівля сипучими будівельними матеріалами (код УКТ ЗЕД 46.73), надання послуг вантажного автомобільного транспорту (код УКТ ЗЕД 49.41), а також допоміжного обслуговування наземного транспорту (код УКТ ЗЕД 52.21).
Загальна чисельність працюючих становить 14 осіб, які працюють на умовах повної зайнятості за основним місцем роботи, що підтверджується штатним розкладом та податковим розрахунком сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб і сум отриманого з них податку за 2 кв. 2020 року (форма № 1 ДФ).
Господарська діяльність позивача здійснюється завдяки наявності у нього наступної матеріально-технічної бази, зокрема виробничого приміщення та замощення загальною площею 2 986,5 м.кв., що розташовані за адресою: м. Кривий ріг, вул. Лебединського, 27А та мостіння загальною площею 1500 м.кв., що розташоване за адресою: м. Дніпро, Криворізьке шосе, буд. № 21, які використовуються позивачем у якості складу на підставі доданого до позову договору оренди об`єктів нерухомості комунальної власності міста № 20/28 від 01.10.2018 р. та акту приймання-передачі б/н від 01.10.2018 р. та договору суборенди № 17/02/2020 р. з актом приймання-передачі від 17.02.2020 р.
Керівні органи, бухгалтерія та інший адміністративний апарат підприємства здійснюють свою діяльність в офісному приміщеннях загальною площею 12,3 кв. м., що підтверджується доданими до позову договором оренди нерухомого майна № 6 від 01.01.2020 р. та акту приймання-передачі б/н від 01.01.2020 р.
11.04.2019 р. між позивачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 було укладено договір поставки № 11/04, згідно умов якого позивач зобов`язався на підставі замовлення покупця, здійснити поставку будівельних матеріалів, а покупець - їх прийняти та оплатити.
За змістом п. 1.2. договору поставки № 11/04 від 11.04.2019 р. найменування товару, його кількість, ціна та вартість, визначаються у відповідних заявках та накладних.
Відповідно до товарно-транспортних накладних № 19/06/7 від 19.06.2020 р., № 19/06/8 від 19.06.2020 р., № 19/06/9 від 19.06.2020 р., № 19/06/10 від 19.06.2020 р., № 19/06/11 від 19.06.2020 р., № 19/06/12 від 19.06.2020 р., № 22/06/2 від 22.06.2020 р., № 22/06/3 від 22.06.2020 р., № 22/06/4 від 22.06.2020 р., № 22/06/5 від 22.06.2020 р., № 22/06/6 від 22.06.2020 р., № 22/06/7 від 22.06.2020 р., № 23/06/5 від 23.06.2020 р., транспортування товару від позивача до покупця - ФОП ОСОБА_2 здійснювалось автомобільним транспортом позивача.
Оплата покупцем вартості товару згідно з доданим до позову платіжним дорученням №318 від 18.06.2020 р. здійснювалась шляхом перерахування відповідних сум грошових коштів на поточний рахунок позивача.
З наданих позивачем первинних фінансово-бухгалтерських документів вбачається, що покупець повністю розрахувався з позивачем за придбаний товар.
За результатами здійснення вказаної господарської операції позивачем було складено податкову накладну № 29 від 18.06.2020 р. за датою першої події - оплата товарів, яку було направлено відповідачу-2 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реалізований позивачем на користь ФОП ОСОБА_2 пісок річковий був придбаний позивачем у ТОВ «ВИРОБНИЧО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «МТС-БЕТОН» згідно з договором поставки № 01/03-2019 від 01.03.2019 р., за змістом якого ТОВ «ВИРОБНИЧО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «МТС-БЕТОН» зобов`язалось здійснити поставку пісок річковий на умовах самовивозу, а позивач - прийняти і оплатити вартість отримано продукції.
Згідно з доданих позивачем до позову товарно-транспортних накладних № 19/06/7 від 19.06.2020 р., № 19/06/8 від 19.06.2020 р., № 19/06/9 від 19.06.2020 р., № 19/06/10 від 19.06.2020 р., № 19/06/11 від 19.06.2020 р., № 19/06/12 від 19.06.2020 р., № 22/06/2 від 22.06.2020 р., № 22/06/3 від 22.06.2020 р., № 22/06/4 від 22.06.2020 р., № 22/06/5 від 22.06.2020 р., № 22/06/6 від 22.06.2020 р., № 22/06/7 від 22.06.2020 р., № 23/06/5 від 23.06.2020 р. слідує, що передача товару здійснювалось на складі продавця, який в подальшому був доставлений позивачем на склад ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 ., згідно з договором поставки № 11/04 від 11.04.2019 р.
Оплата здійснювалась на умовах повної передплати, шляхом переведення позивачем грошових коштів на розрахунковий рахунок постачальника, що підтверджується доданими до позовної заяви платіжними дорученнями № 2757 від 24.06.2020 р., № 2739 від 18.06.2020 р., № 2754 від 23.06.2020 р.
Дебіторська та кредиторська заборгованість між сторонами відсутня, що підтверджується доданою до позову актом звірки розрахунків.
Якість придбаного шлаку підтверджується доданим до позову сертифікатом відповідності № від 12.06.2019 р. та протоколом ефективної питомної активності будівельних матеріалів №106 від 01.06.2020 р.
Враховуючи вищенаведенні обставини, позивач вважає протиправними дії відповідача 1 про відмову в реєстрації податкової накладної № 29 від 18.06.2020 р., яка, на його думку, підтверджена належним чином складеними первинними документами, які розкривають зміст господарських операцій позивача, рух його активів та зміни у власному капіталі, а також підтверджують постачання/придбання товарів, транспортування, навантаження/ розвантаження продукції, що і стало предметом розгляду у даній справі.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд використав наступні норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.Відповідно до п. 201.1ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/ послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII (далі - Закон № 2245-VIII), яким змінена редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України.
Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2245-VIII Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Постановою Кабінету Міністрів України №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року, якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).
Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.
Відповідно до п.26 Порядку №1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, передбачено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12.12.2019 р.
Положеннями пунктів 2-13 Порядку №520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу .
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній /розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
-та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Як вже вказувалось вище, згідно з наданою позивачем до суду квитанцією № від 30.06.2020 р. відповідач-1 відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України зупинив реєстрацію податкової накладної № 29 від 18.06.2020 р. у зв`язку з тим, що зазначені в ній коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг « 2505» відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - ПДВ), як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано платнику податків надати пояснення та/або документи, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК.

Згідно з п. 1 критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку № 1165) податкова накладна зупиняється у разі відсутності товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Перелік кодів товарів згідно з УКТЗЕД, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям ризиковості здійснення операції, при здійсненні автоматизованого моніторингу визначається Наказом ДПС України від 03.02.2020 № 67 «Про затвердження Переліку кодів товарів згідно з УКТЗЕД, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям ризиковості здійснення операції».

При цьому, суд зазначає, що код УКТЗЕД/ДКПП товару « 2505», зазначений позивачем у податковій накладній, реєстрація якої була зупинена, відсутній у Наказі ДПС України від 03.02.2020 № 67 «Про затвердження Переліку кодів товарів згідно з УКТЗЕД, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям ризиковості здійснення операції».

З огляду на відсутність коду УКТЗЕД/ДКПП товару « 2505», зазначеного позивачем у податковій накладній, реєстрація якої була зупинена, у вказаному наказі, відповідач 1 не дотримався вимог законодавства на етапі реєстрації спірної податкової накладної та протиправно зупинив її реєстрацію.

Крім того, після зупинення реєстрації податкової накладної, позивач направив відповідачу-1 відповідні пояснення та копії документів, на підставі яких позивачем було складено та направлено для реєстрації вищевказану податкову накладну, однак, за наслідками розгляду наданих позивачем пояснень та їх документального підтвердження, рішенням комісії відповідача 1 за № 1861205/41151404 від 21.08.2020 р. позивачу було відмовлено у реєстрації вищезазначених податкових накладних у зв`язку з ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних та відсутності пояснень та первинних документи щодо збирання врожаю.

Форма рішень про відмову у реєстрації податкової накладої/розрахунку коригування, затверджена Порядком № 520 передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано (з тих, що визначені вказаною формою рішення), мають бути підкреслені, а також, у разі наявності обставин заповнюється відповідна графа «Додаткова інформація».

Проте, в порушення наведених вимог законодавства, оскаржуване рішення відповідача-1 містить лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення (додаток до вказаного Порядку) щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складський документів, у т.ч. рахунків-фактури/інвойсів, без підкреслення документів, які, на думку контролюючого органу, позивачем не було надано, а також наведено у графі «Додаткова інформація» необґрунтоване посилання відповідачем-1 на ненадання позивачем пояснень та первинних документів щодо збирання врожаю, оскільки предмет господарської операції, за наслідками якої позивачем було складено податкову накладну, не передбачає збирання та/або реалізацію врожаю.

Таким чином, суд робить висновок про невідповідність оскаржуваного рішення відповідача-1 про відмову у реєстрації податкової накладної вимогам чіткості та зрозумілості, яке породжує його неоднозначне трактування, що у свою чергу вплинуло на можливість реалізації прав та обов`язків позивача виконати волевиявлення відповідача-1 як суб`єкта владних повноважень.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Тобто, первинним об`єктом судового дослідження в даній справі є обставини, за яких відповідач вчинив дії при зупиненні реєстрації податкових накладних. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний обсяг документів, перелік яких встановлений податковим законодавством.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем разом з поясненнями та до позовної заяви було надано первинні фінансово-бухгалтерські документи, що підтверджують наявність основних засобів підприємства, достатніх для здійснення господарської операції, за наслідками якої позивачем було складено податкову накладну, управлінського та технічного персоналу, які розкривають зміст господарських операцій позивача, рух його активів та зміни у власному капіталі, а також підтверджують постачання/придбання товарів, транспортування, навантаження/ розвантаження продукції, а саме:

- копія договору оренди № 20/28 від 01.10.2018 р. разом з додатковою угодою № 1 від 04.04.2019 р. та актом приймання-передачі від 01.10.2018 р.;

- копія договору суборенди № 17/02/2020 р. з актом приймання-передачі від 17.02.2020 р.;

- копія договору нерухомого майна № 6 від 01.01.2020 р. з актом приймання-передачі б/н від 01.01.2020 р.;

- бухгалтерська довідка станом на 01.06.2020 р.;

- копія ліцензії на право зберігання пального № 2002022 від 24.06.2020 р.;

- копія штатного розкладу станом на 01.06.2020 р.;

- копія податкового розрахунку за ф. 1ДФ за 2 квартал 2020 р.;

- копія договору найму транспортного засобу від 20.06.2017 р.;

- копії договору найму транспортного засобу від 02.11.2017 р., 29.03.2018 р., 18.04.2019 р. та від 23.05.2019 р.;

- копії свідоцтва про реєстрацію машини від 08.10.2020 р., від 06.02.2020 р.;

- копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 ;

- копія договору поставки № 11/04 від 11.04.2019 р.;

- копія рахунку на оплату № 246 від 17.06.2020 р.;

- копія платіжного доручення № 318 від 18.06.2020 р.;

- копія картки рахунку 6811 за червень 2020 р.;

- копія видаткової накладної № 308 від 19.06.2020 р.;

- копія ТТН №№ 19/06/7 від 19.06.2020 р., № 19/06/8 від 19.06.2020 р, № 19/06/9 від 19.06.2020 р., № 19/06/10 від 19.06.2020 р., № 19/06/11 від 19.06.2020 р., № 19/06/12 від 19.06.2020 р.;

- копія видаткової накладної № 310 від 22.06.2020 р.;

- копія ТТН № 22/06/2 від 22.06.2020 р., № 22/06/3 від 22.06.2020 р., № 22/06/4 від 22.06.2020 р., № 22/06/5 від 22.06.2020 р., № 22/06/6 від 22.06.2020 р., № 22/06/7 від 22.06.2020 р.;

- копія видаткової накладної № 312 від 23.06.2020 р.;

- копія ТТН № 23/06/5 від 23.06.2020 р;

- копія податкової накладної № 29 від 18.06.2020 р.;

- копія договору поставки № 01/03-2019 від 01.03.2019 р. разом з додатковою угодою № 1 від 01.03.2019 р. та додатковою угодою № 2 від 01.01.2020 р.;

- копія видаткової накладної № 105 від 19.06.2020 р. та видаткової накладної №107 від 22.06.2020 р.;

- копія видаткової накладної № 108 від 23.06.2020 р.;

- копія платіжного доручення № 2757 від 24.06.2020 р.;

- копія платіжного доручення № 2739 від 18.06.2020 р.;

- копія платіжного доручення № 2754 від 23.06.2020 р.;

- копія сертифікату відповідності від 12.06.2019 р.;

- копія протоколу дослідження ефективної питомної активності будівельних матеріалів № 106 від 01.06.2020 р.;

- копія паспорту радіаційної якості № 23 від 01.06.2020 р.;

- копія реєстру виданих та отриманих податкових накладних за червень 2020 р.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного зокрема, у постанові Верховного Суду від 30.07.19 під час розгляду справи №320/6312/18, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Невиконання вказаних вимог призводить до його протиправності.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 01.07.2003 р. під час розгляду справи «Соумінен проти Фінляндії» наголошується, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно з правовим висновком Верховного суду, викладеного у постанові від 10.04.2020 р. під час розгляду справи № 819/330/18, слідує, що зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права платника податків шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

В оскаржуваному рішенні № 1861205/41151404 від 21.08.2020 р. відповідачем-1 не наведено обґрунтованих причин відмови в реєстрації податкових накладних № 29 від 18.06.2020 р., не вказано чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідної господарської операції та не конкретизовані підстави, з яких відповідач не визнав надані пояснення та первині документи, що підтверджують господарські операції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Враховуючи вищевикладене, відповідач-1 не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних, у зв`язку з цим рішення про відмову у реєстрації податкових накладних, прийняте відповідачем-1, не відповідає вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 КАС України, оскільки винесене контролюючим органом не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до пунктами 2, 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

У разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.

Відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

У відповідності до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року №7 «Про судове рішення в адміністративній справі», суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Суд вважає за необхідне зазначити, що постановою Верховного Суду України від 16 вересня 2015 року № 21-1465а15 встановлено, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Положеннями КАС України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Адміністративний позов може містити вимоги про зобов`язання відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії.

У разі задоволення позову суду надано право прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

З викладеного вище слідує, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Відтак, відсутність реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених Порядком, або їх реєстрація скасовується. При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З наведеного вище слідує, що законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку з чим, суд зробив висновок про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, порушеного оскаржуваними рішеннями.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18, яка в силу вимог ч.5 КАС України має бути врахована судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відтак, суд вважає, що позовні вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 29 від 18.06.2020 року днем їх фактичного надходження є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову у загальному розмірі 2102,00 грн. (платіжне доручення № 3451 від 20.11.2020 року) підлягає стягненню на користь позивача з відповідача 1 за рахунок його бюджетних асигнувань відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» (вулиця Женевська, будинок 17Б, місто Кривий Ріг, Дніпропетровської обл., 50031, ) до головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17А, м. Дніпро, 49005, ), Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1861205/41151404 від 21.08.2020 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 29 від 18.06.2020 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №29 від 18.06.2020 року, складену товариством з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» () в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання 18.06.2020 року.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСТРАНСБУД» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17А, м. Дніпро, 49005, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук