Справа № 480/4559/19
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 р.Справа № 480/4559/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Чалого І.С.,

суддів: Ральченка І.М. , Бершова Г.Є. ,

за участю секретаря судового засідання - Ігнатьєвої К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Инеко" на рішення Сумського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Шевченко І.Г., м. Суми) від 05.08.2020 року (повний текст рішення складено 10.08.2020 р.) по справі №480/4559/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Инеко" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради треті особи Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми, Військовий прокурор Сумського гарнізону Центрального регіону України про визнання протиправним та скасування наказу.-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Инеко" (далі - позивач, ТОВ "Инеко") звернулося до суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі - відповідач, УДАБК СМР), в якій просило визнати протиправним та скасувати наказ (розпорядження) відповідача від 25.10.2019 №197-ОД щодо здійснення позапланової перевірки на об`єкті: "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" за адресою: місто Суми, вулиця Герасима Кондратьєва, будинок 165/57.

05.12.2019 військовою прокуратурою Сумського гарнізону Центрального регіону України було подано заяву про вступ у справу з метою захисту порушених інтересів держави.

Ухвалою суду від 05.12.2019 заяву військової прокуратури Сумського гарнізону Центрального регіону України задоволено та до участі у розгляді справи допущено прокурор в інтересах держави в особі Міністерства оборони України - третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 18.12.2019, до участі у розгляді справи залучено Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача (далі - третя особа, Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми).

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 у задоволенні адміністративного позову ТОВ "Инеко" відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що суд першої інстанції не врахував, що обставини зазначені як підстави для проведення відповідачем позапланової перевірки вже були перевірені під час здійснення заходів позапланового контролю у 2017 році. Суд першої інстанції, встановлюючи підстави для прийняття оскаржуваного наказу, проігнорував той факт, що в самому зверненні КЕВ м. Суми вимагає здійснити перевірку на підставі матеріалів перевірки 2017 року. Стверджує, що у вимозі головного інспектора не зазначено ознак якого порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил виявив головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відвідування. Посилається на судову практику у справах № 1840/2867/18 та № 818/2388/18, предметом розгляду яких були питання призначення позапланової перевірки на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державного архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова І.В.

Скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Квартирно-експлуатаційний відділ міста Суми, Військовий прокурор Сумського гарнізону Центрального регіону України, просили рішення суду першої інстанції залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, проведеного в режимі відеоконференції, підтримав доводи апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити.

Представник третьої особи - військової прокуратури Сумського гарнізону Центрального регіону України, в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, проведеного в режимі відеоконференції, проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив відмовити в її задоволенні.

У судове засідання суду апеляційної інстанції інші учасники справи не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) , не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, учасниками справи не оспорюється та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що відповідачем 04.10.2017 видано наказ №131-ОД "Про проведення позапланової перевірки" щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт, ТОВ "ИНЕКО" на об`єктах: "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" по вул. Г. Кондратьєва, 165/57 та 165/59.

Підставою для винесення наказу стало звернення Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради про здійснення будівництва об`єктів нерухомості на земельних ділянках в м. Суми в районі військового містечка по вул. Г. Кондратьєва,165/57, без правовстановлюючих документів на ці земельні ділянки, в якому Департамент просив провести перевірку наявності декларацій про початок виконання будівельних робіт та законність проведення будівництва.

За наслідками вищевказаної перевірки складений акт №99 від 17.10.2017, відповідно до якого відповідачем встановлено факт подання позивачем недостовірних даних у зареєстрованих деклараціях, виданих на об`єкти "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" за адресами по вул. Г.Кондратьєва, 165/57 та 165/59. Також встановлено 100% демонтаж існуючих будівель, що не відповідає деклараціям. На підставі висновків акта перевірки відповідачем 17.10.2017 прийнято, серед іншого припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт щодо об`єкта "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" за адресою по вул. Г.Кондратьєва, 165/57, та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо об`єкта "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" за адресою по вул. Г.Кондратьєва, 165/57, а також наказ від 23.11.2017 №156-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Вказані обставини встановлені судовими рішеннями у справах №818/2049/17 та №818/2048/17, які набрали законної сили та в силу ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають доказуванню. При цьому судовими рішеннями у даних справах встановлено необґрунтованість висновків відповідача стосовно 100% демонтажу конструкцій будівлі та щодо порушення принципів зонування. Крім того, під час розгляду справи №818/2048/17 колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у постанові від 23.05.2018 дійшла висновку, що приймаючи накази №130-ОД "Про перенесення проведення позапланової перевірки за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 165/57 та 165/59» від 03.10.2017 та №131- ОД "Про проведення позапланової перевірки" від 04.10.2017., відповідач, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, як суб`єкт владних повноважень, діяв не у спосіб, що встановлений Порядком № 553 та даною постановою визнано протиправними та скасовано приписи від 17.10.2017.

25.10.2019 Управлінням ДАБК СМР прийнято наказ №197-ОД "Про проведення позапланового заходу", а саме позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування будівельних норм, державних стандартів і правил під час створення об`єкта будівництва "еконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" по вул. Герасима Кондратьєва, буд. 165/57 в м. Суми" (т.1,а.с.66,84).

Підставою для винесення даного наказу стала вимога головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державного архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі Управління ДАБІ у Сумській області) Білокопитова І.В. (т.1, а.с.65, 85), в якій з посиланням на ст.41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.3 п.8, п.21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, та на звернення Міністерства оброни України, яке надійшло до Управління ДАБІ у Сумській області 24.09.2019 (т.1, а.с.115), вимагалось провести позапланову перевірку дотримання будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Реконструкція нежитлових приміщень під багатоквартирний житловий будинок" по вул. Герасима Кондратьєва, буд. 165/57 в м. Суми" (СМ54 від 22.05.2017).

Так, згідно зі зверненням Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми Міністерства оборони України від 23.09.2019 №1570, направленому до начальника Управління ДАБІ у Сумській області (т.1, а.с.42-43,116-117), за результатами проведених заходів щодо контролю використання земель оборони та нерухомого військового (державного) майна: фахівцями Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми було виявлено факт самочинного виконання будівельних робіт (влаштування котловану, нове будівництво залізобетонного фундаменту будівлі) на земельній ділянці військового містечка №1 за адресою: м. Суми, вул.Герасима Кондратьєва буд.165/67, та висловлено прохання направити вимогу головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції до управління ДАБК СМР щодо проведення перевірки об`єктів будівництва за фактом самочинного будівництва.

Не погоджуючись із винесеним відповідачем наказом від 25.10.2019 №197-ОД "Про проведення позапланового заходу", ТОВ "Инеко" звернулося із вказаним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що вимога головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Сумській області відповідно до вимог ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" може бути підставою для проведення позапланової перевірки.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу правомірності призначення та проведення позапланової перевірки відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Сумській області.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом №877-V, відповідно до ч.ч.1,2 ст. 6 якого підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності);

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Згідно з частиною 2 статті 6 Закону №877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

В свою чергу, частиною 4 ст.2 Закону №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), та яка визначає виключення зі ст.6 Закону №877-V, прямо передбачено, що заходи контролю здійснюються, в тому числі, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Також у частині 5 статті 2 Закону №877-V (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відмічено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

З урахуванням відповідач під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю повинен керуватись Законом №877-V, з урахуванням особливостей, визначених спеціальним законом у даній сфері, яким є, Закон України "Про регулювання містобудування діяльності" від 17.02.2011 №3038-VІ (далі Закон України "Про регулювання містобудування діяльності"), та з обов`язковим дотриманням, зокрема, вимог, передбачених ч.3 ст.6 Закону №877-V (а не ч.ч.1.2 ст.6) відповідно до якої суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

В свою чергу, відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Аналогічні норми передбачені і в п.п.5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (чинний на час виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).

З системного аналізу вказаних вище норм права вбачається, що вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом, відповідно до вимог ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" може бути підставою для проведення позапланової перевірки.

Беручи до уваги повноваження відповідача та визначені законодавством підстави для проведення позапланової перевірки, суд апеляційної інстанції доходить висновку про правомірність винесення відповідачем оскаржуваного наказу на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Сумській області та з тих самих обґрунтувань відхиляє доводи заявника про те, що вимога головного інспектора будівельного нагляду не може бути підставою для проведення позапланової перевірки.

Доводи заявника апеляційної скарги про заборону проведення перевірки за тим самим фактом, що вже був підставою для проведення позапланового заходу, колегія суддів відхиляє з огляду на таке.

Так, відповідно до ч.1 ст. 6 Закону № 877-V повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Разом з тим, як вже зазначалось вище, відповідач здійснює державний архітектурно-будівельний контроль з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про регулювання містобудування діяльності", та з дотриманням вимог, передбачених, в тому числі ч.3 ст.6 Закону № 877-V (ч.ч.4,5 ст. 2 Закону №877-V).

В даному випадку в спеціальному законі, а саме п.4 ч.3, ч.4 ст.41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

При цьому в нормі ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин", були відсутні приписи щодо заборони повторного проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування.

Посилання на лист УДАБК СМР на адресу Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми щодо відмови у призначенні перевірки за тим же самим фактом (т.2, а.с.2), не спростовує зазначеного вище висновку, оскільки у такому випадку, підставою для призначення перевірки було звернення Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми, а не вимога головного інспектора державного нагляду.

Посилання заявника апеляційної скарги на те, що вимога головного інспектора будівельного нагляду не містила інформацію про ознаки порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, як це передбачено ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 4 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, а тому не могла бути підставою для призначення перевірки, суд апеляційної інстанції також не приймає до уваги, враховуючи таке.

Так, як вже зазначалося раніше, згідно ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" підставою для проведення позапланової перевірки є, в тому числі вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом.

Відповідно до п. 4 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Тобто, вказаними нормами передбачено надіслання вимоги у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у той же час даними приписами не визначено обов`язкове зазначення таких ознак у самій вимозі. А відтак, не зазначення таких ознак у вимозі, на переконання колегія суддів, не може бути підставою для скасування оскаржуваного наказу, призначеного на підставі такої вимоги.

Колегія суддів звертає увагу на те, що диспозиція статті "у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил" означає, що інспектор повинен не просто вирішити призначити перевірку, а прийняти таке рішення лише у випадку коли він має обгрунтовані припущення того, що під час перевірки будуть виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Детально дослідивши матеріали справи, зокрема долучені відповідачем документи, які слугували підставою для проведення перевірки, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у головного інспектора були підстави стверджувати, що позивачем порушено вимоги, встановлені планом зонування території, встановлення яких потребує проведення позапланової перевірки.

Крім того, як правильно зазначив суд першої інстанції, підстави для проведення позапланових перевірок визначаються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та вони були різними. Так, підставою для проведення позапланового заходу у період з 04.10.2017 по 17.10.2017 на об`єкті будівництва за адресою: м. Суми, вул. Г. Кондратьєва, 165/57 згідно з наказом про проведення позапланової перевірки №131- ОД від 04.10.2017 стало звернення Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради. Підставою для прийняття ж оскаржуваного наказу стала вимога головного інспектора будівельного нагляду (т.1, а.с.84,182).

При цьому, вказані накази, хоча і стосувалися одного ж того ж об`єкта будівництва, проте викладені факти, що стали підставами для призначення перевірки, були різними.

Так, у зверненні Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради (т.1, а.с.181) зазначалося про необхідність провести перевірку наявності декларацій про початок виконання будівельних робіт та про законність проведення будівництва по вул. Г. Кондратьєва, 165/57 і 165/59 м. Суми. Як вбачається зі змісту судових рішень у справах №818/2049/17 та №№818/2048/17, саме за вказаним фактом і проводилась перевірка в 2017. Про вказане свідчить і висновок, викладений в акті перевірки, на який йде посилання, зокрема у рішенні від 10.10.2018 у справі №818/2049/17.

У зверненні ж Квартирно-експлутаційного відділу міста Суми Міністерства оборони України від 23.09.2019 № 1570 (т.1, а.с.116-117), (на яке міститься посилання у вимозі головного інспектора будівельного нагляду), хоч і йде посилання на перевірку, проведену в 2017, однак, відмічено про самочинне будівництво на землях Міністерства оборони України та прохання провести перевірку за виявленим фактом самочинного будівництва.

Вказане підтверджує, що факти, викладені у зверненні Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, та у зверненні Квартирно-експлуатаційного відділу міста Суми Міністерства оборони України від 23.09.2019 №1570, на яке міститься посилання у вимозі головного інспектора будівельного нагляду, були різними, що виключає порушення Управлінням ДАБК СМР норм законодавства, що регулює містобудівну діяльність.

Щодо посилання заявника апеляційної скарги на судову практику у справах № 1840/2867/18 та № 818/2388/18, предметом розгляду яких були питання призначення позапланової перевірки на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державного архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова І.В., то колегія суддів звертає увагу на те, що виходячи з приписів ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суди враховують виключно висновки Верховного Суду щодо застосування норм права. А від так посилання на правові позиції, викладені у рішеннях Сумського окружного адміністративного суду у вказаних вище справах, є недоречними.

З огляду на викладене вище, колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції, що оскаржуваний наказ прийнятий з дотриманням вимог Закону №877-V, Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", наказ відповідає критеріям правомірності, визначених в ч. 2 ст. 2 КАС України, а відтак погоджує висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Инеко" залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 року по справі № 480/4559/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко Г.Є. Бершов
Повний текст постанови складено 09.02.2021.