Справа № 520/1366/21
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2021 р. Справа № 520/1366/21
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Севастьяненко К.О., розглянувши адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , про відшкодування збитків, нанесених державі,-

В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

-стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 суму у розмірі 25150,44 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 2 ст. 161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Як вбачається зі змісту позову та доданих доказів, позивачем не надано до суду доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів. Натомість, до матеріалів позовної заяви долучено примірник позовної заяви із додатками для відповідача.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не дотримано вимог ч.2 ст. 161 КАС України в частині надання до суду доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як встановлено пункту 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з абз. 4 ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимоги майнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 2270,0 грн.

До позовної заяви позивачем не долучено доказів про сплату судового збору.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду оригінал документу про плату судового збору у розмірі 2270,0 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, за наступними реквізитами: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код 37999628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, рахунок UA4020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

Також суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до положень ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п.15 ч.1 ст.3 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Суд зазначає, що спір стосується питань реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, з моменту прийняття її на відповідну посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 13.02.2019 року у справі №636/93/14-ц, від 12.12.2018 року у справі №804/285/16.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що зі змісту позовної заяви вбачається, що наказом (по стройовій частині) №157 від 21.05.2018 відповідача виключено зі списків особового складу частини.

Також вказаним вище наказом вирішено провести відрахування вартості обмундирування у сумі 25150,44 грн.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що позивач до суду з даним позовом звернувся шляхом направлення позовної заяви засобами поштового зв`язку 01.02.2021 року.

Отже, враховуючи предмет даного спору та обставини проходження відповідачем військової служби, що відповідно до приписів п.15 ч.1 ст.3 КАС України є публічною службою, суд приходить до висновку, що у даному випадку позивач є суб`єктом владних повноважень і спір належить до категорії спорів стосовно прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Разом із позовом позивачем до суду подано клопотання про поновлення строку пред`явлення до суду, в обґрунтування якого вказано, що військова частина вчасно не звернулась до Харківського окружного адміністративного суду у зв`язку з постійним перебуванням в зоні проведення ООС та злагоджені (підтверджуючі документи з вищого штабу не можливо надати у зв`язку з тим, що останні містять гриф таємно) та великим обсягом робіт, частою зміною військовослужбовців в юридичній групі.

З огляду на викладене, суд зазначає, що позивачем не надано до суду докази в обґрунтування обставин викладених у даному клопотанні.

Крім того, стосовно доводів позивача щодо великого обсягу роботи та частої зміни військовослужбовців юридичної групи, що стало одним із чинників неможливості своєчасного звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку касаційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, суб`єкти владних повноважень, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 30.04.2020 року по справі №440/3092/19.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, враховуючи положення ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України та з огляду на обставини того, що звернення позивача до суду з даним позовом відбулося після спливу встановленого ч.5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України строку для звернення до суду та підстави для поновлення строку, вказані позивачем у клопотанні, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без руху.

Відповідно до положень ч.1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 161 КАС України.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, ст. 248, ст.256, ст. 293, ст. 295, ст.297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :
Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси позовної заяви та доданих до неї документів;

оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 2270,0 грн.;

доказів в обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Севастьяненко К.О.