Справа № 380/1935/20
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/1935/20 пров. № А/857/13221/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Запотічного І.І., Матковської З.М.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року, ухвалене суддею Кравців О.Р. у м.Львові о 16:09, повний текст якого складений 19 червня 2020 року, у справі №380/1935/20 за адміністративним позовом Державного підприємства "Західний експертно-технічний центр Держпраці" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про скасування постанови та припису, -

ВСТАНОВИВ:

06 березня 2020 року позивач - Державне підприємство «Західний Експертно-технічний Центр Держпраці» звернувся до суду із позовом до відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, у якому просив визнати протиправними та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за № 16/1009/m.5/2020 від 28.02.2020 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.02.2020.

В обґрунтування позовних вимог, покликаючись на порушення відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зазначає, що посадовими особами Управління ДАБІ в Івано-Франківській області під час проведення позапланової перевірки були допущені значні процесуальні порушення, які призвели до недотримання прав та законних інтересів позивача, оскаржувані рішення прийняті відповідачем в результаті неправильної оцінки фактичних обставин, а також неправильного застосування норм матеріального права. Крвм того, вказує на відсутність складу зазначеного відповідачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, покликаючись на те, що будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) відноситься до об`єктового рівня можливих наслідків відмови об`єктів та класу наслідків (відповідальність) СС1, оскільки для даного проекту будівництва розроблений і затверджений «Звіт про оцінку впливу на довкілля» та отримано позитивний висновок.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що при прийнятті оскаржуваних постанови та припису відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність ряду порушень вимог законодавства, що зафіксовані актом перевірки, уніфікована форма якого затверджена наказом Мінрегіону від 15.05.2012 №240. В свою чергу, наголошує про застосування до позивача відповідальності лише за порушення, що стосуються конкретного суб`єкта містобудування.

В судове засідання сторони не з`явились, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи у суді, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі та відповідно до вимог ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної дяльності» №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V "Прикінцеві положення" Закону № 3038-VI встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В розумінні статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону №3038-VІ Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю (Абзац шостий пункту 7 Порядку №553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (Абзац десятий пункту 7 Порядку №553).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (Абзац одинадцятий пункту 7 Порядку № 553).

Відповідно до абз.7 п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язанні розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Відповідно до п.16 даного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 16.01.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с. Новичка, Долинського району Івано-Франківської області», замовник ТзОВ «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», експертна організація ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» складено акт №11/1009/m.7/2020, яким зафіксовано порушення, відповідальність за які передбачена абз.2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (т.1 а.с.10-37).

В акті міститься відмітка про відмову від підписання керівником суб`єкта господарювання.

Згідно з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління ДАБІ в Івано-Франківській області від 16.01.2020 (т.1 а.с.38-40), виставлено ДП «Західний експетрно-технічний центр Держпраці» вимогу про усунення виявленого порушення до 26.01.2020 в порядку, визначеному законодавством, шляхом надання експертного звіту з додатком. Крім того, у приписі вказано на необхідність повідомити про його виконання до 26.01.2020.

Також у такому проставлено відмітку про відмову від його підписання 16.01.2020.

Згідно з долученою до матеріалів справи копією накладної з штрихкодовим ідентифікатором «289», вказаний припис скеровано відповідачем 20.01.2020 і вручено адресаиу 29.01.2020 (т.1 а.с.41).

Позивачем до акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 16.01.2020 №11/1009/m.7/2020 надано пояснення, до якого долучено копію експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкта будівництва за робочим проектом «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 35 МВт та лінії передач напругою 110кВт» з додатком до нього (т.1 а.с. 42-53).

Пояснення з додатками згідно з описом-вкладенням скеровано на адресу відповідача засобами поштового зв`язку 06.02.2020 та згідно наявної у матеріалах справи копії повідомлення про вручення поштового відправлення отримано адресатом 17.02.2020 9т.1 а.с.54-55).

Згідно з направленням №56/1009/m.7/2020 від 04.02.2020 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Мельник М.Я., головного інспектора будівельного наагляду інспекційного відділу Мандрик І.І. для здійснення позапланової перевірки на «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Долинський район, с. Новичка та с. Рахиня» щодо дотримання суб`єктом містобудування Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», Державне підприємство «Західний експертно-технічний центр Держпраці» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №230 від 29.01.2020, на виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.2020. Строк дії направлення з 04.02.2020 до 17.02.2020.

Згідно з листом Управління ДАБІ в Івано-Франківській області №1009-1.18/238 від 06.02.2020 позивача повідомлено, що акт за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності по будівництву і експлуатації Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с.Новичка Долинського району Івано-Франківської області буде складено 17.02.2020 на об`єкті перевірки. З метою реалізації прав позивача, визначених чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності, запропоновано забезпечити особисту присутність керівника підприємства або уповноваженої ним належними чином особи о 14:00 год. 17.02.2020 за відповідною адресою (т.1 а.с.56-57).

17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області за результатами складення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня та с.Новичка Долинського району Івано-Франківської області», замовник ТзОВ «Альтернативна Енергетика Прикарпаття», експертна організація «ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці», складено акт №56/1009/m.7/2020 (т.1 а.с.58-83).

Згідно змісту акту перевіркою зокрема виявлено наступні порушення з вказівкою на положення законодавства, якими встановлено відповідальність за порушення вимог законодавства (за наявності): абз. 3 ч. 1 ст. 2, п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності»:

- ч. 7 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Суб`єкти містобудування, які здійснювли проектування об`єкту та експертизу проекту будівництва. Передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме: під час виконання проектних робіт розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушенням, при чому занижено клас наслідків до СС1. Проектом визначено будівництво ВЕС та лінії електропередач напругою 110 кВт, що перетворює вітрову енергію у електричну енергію, яка продаватиметься на енергоринок України. Даний проект попадає під перелік стратегічних пріоритетних напрямків інноваційної діяльності, а саме у частині нових та поновлювальних джерел енергії. Реалізація даного проекту сприяє нарощуванню обсягів виробництва та споживання енергії виробленої з альтернативних джерел з метою зменшення залежності України від традиційних паливно-енергетичних ресурсів.

Пунктом 4.13 ДСТУ 8855:2019 визначено, що до об`єктового рівня потрібно виносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо-, і теплопостачання), комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1.

Оскільки даний об`єкт будівництва проектується у населеному пункті і проектом передбачено вироблення та постачання електроенергії на енергоринок та для його функціонування і використання за функціональним призначенням передбачено будівництво ЛЕП 110 кВт, то даний об`єкт відноситиметься до об`єктів енергетики та інженерних мереж місцевого рівня (відповідно до п. 4.13 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів та додатку А3 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання регіонального та місцевого рівнів потрібно відносити споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів).

Проектом визначено, що алгоритм роботи ВЕС не передбачає роботи обладнання в автономному режимі. Внутрішнє програмне забезпечення інвертора при відключеній зовнішній ЛЕП. У разі невідповідності параметрів електричної мережі налаштуванням інверторів ВЕС (аварійна чи нештатна ситуація) передбачається їх відключення від енергомережі до моменту стабілізації роботи об`єднаної енергетичної системи України. Тобто проектований об`єкт будівництва (ВЕС) знаходитиметься у стані, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням, відповідно даний об`єкт не відповідає критеріям загальнодержавного чи об`єктового рівня.

Оскільки згідно з п. 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням та п. 4.7 ДСТУ 8855:2019 під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу, то згідно таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 за критерієм «Припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» будівництво ВЕС відноситься до класу наслідків (відповідальності ) СС2;

- ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» назва об`єкту будівництва у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 24.12.2019 ФВ66 не відповідає назві в розробленій проектній документації, а саме у повідомленні звучить як «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт на лінії електропередач напругою 110 кВ», а в проектній документації «Будівництво та експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВ». У повідомленні про початок виконання будівльних робіт надано недостовірні дані.

17.02.2020 Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з яким виявлені порушення ч. 1 ст. 31, ч. 6 ст. 32 «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», відповідальність за які передбачено абз. 3 ч. 1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

У протоколі також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12:00 28.02.2020 у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області та зроблено відмітку про те, що другий примірник протоколу отримав Шпєлик Михайло Михайлович 17.02.2020, від його підписання відмовився (т.1 а.с.84-87).

Водночас посадовою особою Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області 17.02.2020 видано директору ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» Шпєлик М.М. припис, вимогами якого є усунення виявлених за наслідками позапланової перевірки порушень згідно з чинним законодавством до 17.03.2020 та повідомлення про виконання вимог припису Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області до 17.03.2020. У приписі зроблено відмітку про отримання директором ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» Шпєлик М.М. примірника припису та про відмову від підписання вказаного припису Шпєлик М.М. (т.1 а.с. 88-90).

26.02.2020 позивачем скеровано відповідачу заперечення до акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №56/1009/m.7/2020 з покликанням на про отримання примірнику акту лише 24.02.2020 (т.1 а.с.94-98).

28.02.2020 за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за участі представника ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» на підставі довіреності №3 від 02.01.2020 - начальника юридичного відділу Гришин О.В., головним інспектором будівельного нагляду винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №16/1009/m.5/2020, якою до ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» за порушення вимог абз. 3 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» застосовано стягнення у вигляді штрафу в розмірі 37836,00 гривень. Примірник постанови отримав начальник юридичного відділу Гришин О.В. 28.02.2020 (т.1 а.с.91-93).

Позивач, вважаючи постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №16/1009/m.5/2020 від 28.02.2020 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.02.2020 протиправними, звернувся до суду з вимогами про їх скасування.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

При вирішенні спірних правовідносин, суд першої інстанції виходив з того, що посадовими особами відповідача не був порушений законодавчо визначений порядок проведення позапланової перевірки.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V) (в редакції на момент проведення перевірки) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

В цьому випадку, апеляційний суд наголошує, що Закон № 877-V визначає основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) (в редакції на момент проведення перевірки), а саме статтею 41 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання наведеної норми, Кабінетом Міністрів України 23.05.2011 прийнято постанову № 553, якою затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

В частині 1 цієї постанови зазначено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Аналогічна норма, про необхідність дотримання цих статей Закону № 877-V, міститься і в самому Законі № 877-V.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку оскаржуваних рішень відповідача щодо відповідності визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС Українидоказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Таким чином, суд апеляційної інстанції зауважує, що з`ясовуючи дотримання процедури проведення інспекційного відвідування в аспекті спірних правовідносин слід зважити на те, що інспекційне відвідування проводилось в присутності директора ДП, який за наявності підстав вважати порушеним порядок проведення інспекційного відвідування, в тому числі за відсутності підстав для проведення, не надання копій документів чи неналежного повідомлення про здійснення заходу державного нагляду не був позбавлений можливості в силу приписів статті 10 Закону №877-V реалізувати своє право на захист шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до інспекційного відвідування. Допуск до інспекційного відвідування нівелює правові наслідки порушень, допущених при призначенні такої.

Разом з тим, слід зазначити, що судом не встановлено суттєвих процесуальних порушень при проведенні перевірки відповідачем, на які позивач покликається як на підставу для скасування оскаржуваних постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері мітобудівної діяльності та припису (в порушення п. 12 Порядку №553 відповідачем не розміщено на своєму офіційному веб-сайті інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку), оскільки листом від 06.02.2020 №1009-1.18/238 позивача проінформовано про проведення позапланової перевірки 17.02.2020, який згідно проставленого позивачем штампу вхідної кореспонденції ним отримано 10.02.2020.

Згаданий лист містить повідомлення про період, протягом якого проводитимиться перевірка, дату ймовірного складання акту перевірки, що припадає на останній день перевірки, містить найменування суб`єкта інспекційного відвідування та чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про зміст питання, що підлягає вивченню під час інспекційного відвідування.

Щодо наявності правових підстав для внесення позивачу припису від 17.02.2020 та притягнення позивача до відповідальності, апеляційний суд зазначає наступне

Підставою для проведення позапланового заходу в даному випадку слугувала перевірка виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.2020.

Скаржником в обґрунтування правомірності оскаржуваних постанови та припису вказано на виявлення під час перевірки ряду порушень позивачем вимог законодавства. Так, згідно доводів відповідача, наведених в апеляційній скарзі, замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції загальною потужністю 35 МВт та лінії електропередач напругою 110 кВт в с. Рахиня Долинського району Івано-Франквської області», розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме під час виконання проектних робіт: розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями, при чому занижено клас наслідків до СС1.

Позивачем на розгляд суду надано робочий проект 04.10/2019 ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття» «Будівництво і експлуатація Долинської вітроелектростанції (ВЕС) загальною встановленою потужністю 50 МВт та ліній електропередач напругою 110 кВт Івано-Франківська область Долинський район с.Рахиня» нове будівництво з пояснювальною запискою (т.1 а.с.166-251).

У п. 5.1 Клас наслідків об`єкта вказано, що згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідно до чинного ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» клас наслідків (відповідальності) об`єкта визначають згідно додатку А ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» і Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо інвестиційної привабливості будівництва об`єктів відновлюваної енергетики». Клас наслідків (відповідальності) СС1.

Згідно з приписами ст. 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

До проектної документації на будівництво об`єктів, що підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», додаються результати оцінки впливу на довкілля.

Не підлягають обов`язковій експертизі проекти будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Відповідно до частин 2, 3 вказаної статті Закону № 3038-VI клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Частиною 5 статті 32 Закону № 3038-VI передбачено, що всі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

1) характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

-рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

-рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат;

2) пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно доЗакону України «Про охорону культурної спадщини»;

3) нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

4) об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно доЗакону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

5) житлові будинки понад чотири поверхи.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті. Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону (частини 6, 7 статті 32 Закону № 3038-VI).

Із 01.12.2019 почав діяти ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків (відповідальності) будівель і споруд» (надалі також - ДСТУ 8855:2019), який установлює вимоги до визначення класів наслідків (відповідальності) об`єктів - будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови) під час їх проектування та будівництва.

Відповідно до пункту 4.1 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови), зазначають у завданні на проектування. Проектувальник розраховує клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводиться у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі якщо розраховані під час розроблення проектної документації класи наслідків (відповідальності) об`єктів не співпадають із зазначеними у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Згідно з пунктом 4.2 ДСТУ 8855:2019 проектування комплексу (будови), до складу якого входить кілька об`єктів, здійснюється на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов і обмежень, на комплекс (будову) в цілому. При цьому, клас наслідків (відповідальності) такого комплексу (будови) не визначається.

Пунктом 4.3 ДСТУ 8855:2019 встановлено, що клас наслідків (відповідальності) може бути визначений для частини (відокремленої частини) об`єкта.

Пунктом 4.4 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що класи наслідків (відповідальності) об`єктів визначаються незалежно за кожною характеристикою можливих наслідків відмови об`єктів, наведеною у таблиці 1:

-можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті;

-можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті;

-можлива небезпека для здоров`я і життя людей (життєдіяльності), які перебувають зовні об`єкта;

-обсяг матеріальних збитків і (або) соціальних втрат;

-можливість припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж.

Класи наслідків (відповідальності) об`єктів встановлюють за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами розрахунків.

За рішенням замовника може бути прийнято більш високий клас наслідків (відповідальності) об`єкта ніж визначений за розрахунком, окрім об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Згідно з Таблицею 1 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) об`єкта СС1 (незначні наслідки) передбачає наступні характеристики можливих наслідків відмови об`єкта: можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті - до 50 осіб включно; можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єктідо 100 осіб включно; можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які перебувають зовні об`єкта -до 100 осіб включно; обсяг можливого економічного збитку до 2500 мінімальних розмірів заробітної плати включно; припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж, рівеньо б`єктовий.

При цьому, відповідно до пункту 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням.

Пунктом 4.7 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу.

За п. 4.11 ДСТУ 8855:2019 небезпекою для здоров`я і життя (життєдіяльності) людей, які перебувають зовні об`єкта, є можливе порушення нормальних умов їх життєдіяльності більше ніж на три доби.

Під порушенням нормальних умов життєдіяльності потрібно розуміти відсутність питного водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання (в осінньо-зимовий період) та/або така зміна технічного стану споруди (в тому числі лінійної), будівлі (приміщення), внаслідок якої вона стала аварійною або не придатною до експлуатації, та/або зміна стану території (об`єкта), внаслідок якої проживання населення і провадження господарської діяльності на території (об`єкті) є неможливим.

Пунктом 4.12 ДСТУ 8855:2019 установлено, що для підрахунку можливих матеріальних збитків і (або) соціальних втрат від відмови об`єкта, пов`язаних з припиненням експлуатації або із втратою його цілісності, проектувальник визначає найбільш імовірні прогнози можливої аварії (наприклад, пошкодження, вихід із ладу, руйнування тощо), що сталася з техногенних або природних причин відповідно до ДБН В.1.2-14. Прогнози можливої аварії наводяться у пояснювальній записці проектної документації на будівництво у розділі «Забезпечення надійності та безпеки» або в розрахунку класу наслідків (відповідальності).

Згідно з п. 4.13 ДСТУ 8855:2019 для визначення рівня лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж (загальнодержавний, регіональний чи місцевий) доцільно використовувати показники містобудівної документації відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

До лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж: загальнодержавного рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до Генеральної схеми планування території України, перетинають територію чи забезпечують потребу у цих об`єктах не менше ніж двох регіонів; регіонального рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються відповідно до схем планування територій та генеральних планів міст; місцевого рівня потрібно відносити об`єкти, що будуються на території населених пунктів.

До об`єктового рівня потрібно відносити об`єкти, які забезпечують відповідним ресурсом (питне водопостачання, водовідведення, електро-, газо- і теплопостачання), комунікаціями, зв`язком будівлю (будинок), що за всіма характеристиками таблиці 1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1 або комплекс (будову), що за сукупними показниками не перевищує рівень, установлений для об`єктів класу наслідків (відповідальності) СС1.

Відповідно до п. 4.14 ДСТУ 8855:2019 для визначення класу наслідків (відповідальності) за характеристикою «Припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» потрібно користуватися додатком А.

Водночас судом першої інстанції з пояснень представника позивача встановлено, що майбутня Долинська вітроелектростанція не обслуговуватиме будівлі чи підприємства, не може бути джерелом електропостачання житлового чи промислового об`єкту, є незалежним об`єктом і приєднується до існуючої електромережі для скиду вже згенерованої електроенергії. Робота електросітки не залежить від роботи вітроелектростанції, оскільки робота вітроелектростанції в будь-який момент може бути відключена у зв`язку з погодніми умовами (штиль або сильний вітер), а тому вітроелектростанція за критерієм припинення функціонування має об`єктовий рівень.

Відповідно до додатку А.3 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання потрібно відносити: загальнодержавного рівня споруди магістральних ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій напругою 330 кВ і вище; регіонального та місцевого рівнів споруди ліній електропередавання (повітряних такабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів.

Щодо покликань скаржника на те, що проектом визначено будівництво і експлуатацію ВЕС та лінії електропередач напругою 110 кВт, що перетворює вітрову енергію у електричну, яка продаватиметься на енергоринок України, й відповідного віднесення об`єкта до об`єктів енергетики та інженерних мереж місцевого рівня, що за на думку відповідача, за всіма характеристиками таблиці 1 ДСТУ 8855/2019 за критерієм «Припинення функціонування лінійних об`єктів, інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж» будівництво ВЕС відноситься до класу наслідків СС2 колегія суддів зазначає, що вказаним обставинам вже було надано правову оцінку у оскаржуваному рішенні суду.

Аналіз вище наведених норм вказує на те, що до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Судом встановлено, що згідно з відомостями Загальної частини Пояснювальної записки у таблиці 1.1, вихідними матеріалами для проектування відповідного об`єкта є у тому числі технічні умови на приєднання до електричних мереж від АТ «Прикарпаттяобленерго» (т.1 а.с.172).

Крім того, до Робочого проекту (том 1 Пояснювальна записка) визначено додатки, зокрема №2 Висновок з оцінки впливу на довкілля 5 від 15.02.2019 (дата офіційного опублікування 18.02.2020), Управлінням екології та природних ресурсів Івано-Франкіської обласної державної адміністрації №03-04/5, який надавася відповідачу (т.1 а.с.101-112). Висновок є позитивним, будівництво і експлуатація вітрової електростанції не призведе до екологічно-небезпечних змін поточного стану довкілля.

Колегія суддів вважає слушним зауваження суду першої інстанції, що висновок розроблено стосовно діяльності Долинської вітроелектростанції загальною встановленою потужністю 50 МВт, що перевищує реальну 35 мВт, зазначену в Робочому проекті.

В даному випадку згідно з висновками Експертного звіту за №1270.6888.19/7738 від 23.12.2019, проведеного позивачем (т.1 а.с.45-53), вказана проектна документація розроблена згідно вихідних даних на проектування з дотриманням вимог щодо міцності, надійності та довговічності, інженерного забезпечення об`єкта будівництва.

Доказів скасування чи нечинності вказаного висновку, його протиправності до матеріалів справи не надано.

Відтак, скаржник помилково вказує на пункт 4.6 ДСТУ 8855:2019 без взаємозв`язку з пунктом 4.7 та додатком А3 цього ДСТУ щодо визначення класу по припиненню функціонування.

Слід також зазначити, що відповідно до ч. 8 ст. 36 Закону №3038-VI саме замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення. Колегія суддів наголошує, що замовником будівництва є ТОВ «Альтернативна енергетика Прикарпаття», а не позивач, а тому експертна організація позивача не може нести передбачену цією статтею відповідальність.

Оскільки позивачем у повному обсязі спростовано порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, викладені у акті перевірки від 17.02.2020, винесений позивачу припис про вимогу їх усунення від 17.02.2020 є безпідставним та протиправним.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Разом з тим, з огляду на предмет позапланової перевірки, заявлений відповідачем зокрема у скерованом у позивачу листі, яким повідомлено про її проведення, а саме щодо виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.01.20020, згідно з п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Оскільки оскаржувану постанову від 28.02.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено саме за правопорушення, передбачене абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону №208/94-ВР, вчинення якого повністю спростовано позивачем, така постанова є протиправною.

З урахуванням закріпленого процесуальним законом обов`язку доказування правомірності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень таким суб`єктом, відповідач мав надати суду належні, достовірні та беззаперечні докази в обгрунтування покликань на допущення позивачем порушень, що слугували підставою для винесення оскаржуваних постанови та припису, однак доводи відповідача не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Наведені обставини враховані судом першої інстанції при перевірці законності та обґрунтованості постанови про накладення штрафу за правопорушеня у сфері містобудівної діяльності та припису про усунення порушень вимог у сфері містобудівної діяльності на відповідність критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, визначених ч.2 ст.2 КАС України, та стосовно наявності підстав для їх скасування.

Доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до частини першоїстатті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329, 331 Кодексуадміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року у справі №380/1935/20 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді І. І. Запотічний
З. М. Матковська
У зв`язку з перебуванням головуючого судді у період з 25.01.2021 по 05.02.2021 у відпустці постанова складена в повному обсязі 08.02.2021.