Справа № 580/434/21
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2021 року справа № 580/434/21

м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов,

встановив:

26.11.2020 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (далі відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати постанову державного виконавця Кокот Н.В. від 13.11.2020 у виконавчому провадженні №63596344 про відкриття виконавчого провадження.

Подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не додано докази сплати судового збору.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI за подання до суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір у сумі 908 грн. 00 коп. (2270 грн. х 0,4).

Суддя зазначає, що належними реквізитами для сплати судового збору з 01.01.2021 є: отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/22030101, рахунок отримувача UA4023759, , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), відомча ознака «84» Окружні адміністративні суди, призначення платежу:*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з?ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 2 ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В адміністративному позові позивач оскаржує постанову державного виконавця Кокот Н.В. від 13.11.2020 у виконавчому провадженні №63596344 про відкриття виконавчого провадження.

Адміністративний позов подано до суду 02.02.2021.

Згідно з ч.6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд згідно з ч.2 ст.123 КАС України повертає позовну заяву.

Позивач додав до позовної заяви заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій просить визнати поважною причину строку звернення до суду з даним позовом та відкрити провадження у справі. Обгрунтовуючи дану заяву зазначив, що його право на звернення до суду реалізовано в належний строк, оскільки 26.11.2020 він звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (далі відповідач), в якій просив визнати протиправними та скасувати постанови державного виконавця Кокот Н.В. від 13.11.2020 у виконавчому провадженні №63596344про відкриття виконавчого провадження та про арешт коштів. Ухвалою від 01.12.2020 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом 10 днів з дати отримання ним ухвали. Ухвалою від 19.01.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання протиправними та скасування постанов повернуто позивачу з усіма доданими до неї документами, у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення позовної заяви без руху. Позивач зазначає, що не усунув недоліки позовної заяви з вини пошти, оскільки Укрпошта не повідомила його про існування рекомендованого листа.

Вирішуючи дану заяву суддя зазначає таке.

Позивач оскаржує постанову державного виконавця Кокот Н.В. від 13.11.2020 у виконавчому провадженні №63596344 про відкриття виконавчого провадження, яка ним отримана 16.11.2020.

26.11.2020 він звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив визнати протиправними та скасувати постанови державного виконавця Кокот Н.В. від 13.11.2020 у виконавчому провадженні №63596344про відкриття виконавчого провадження та про арешт коштів.

Ухвалою від 01.12.2020 у справі №580/5332/20 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом 10 днів з дати отримання ним ухвали.

Ухвалою від 19.01.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання протиправними та скасування постанов повернуто позивачу з усіма доданими до неї документами.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" №3477-IV від 23.02.2006, є джерелом права.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE, заява №28924/04) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28 36, Series A № 18)".

Доступ до правосуддя включає не лише можливість подати заяву до суду. Йому кореспондує обов`язок суду розглянути справу по суті з винесенням остаточного рішення по справі, яке підлягає обов`язковому виконанню. Виконання в розумний термін також є невід`ємною частиною права на доступ до суду.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема, задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

У справі Trukh v. Ukraine ((dec.), no. 50966/99, 14 October 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим. Відповідно, скарга заявника про відсутність доступу до суду була відхилена як необґрунтована.

Згідно положень ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Європейський суд у своєму рішенні у справі "Варбанов проти Болгарії" ((Varbanov v. Bulgaria), №31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) підкреслив, "що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями".

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу "сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки".

Таким чином, посилання позивача на те, що він не усунув недоліки позовної заяви у справі №580/5332/20 через те, що не отримав ухвалу про залишення позовної заяви без руху судом поважними не визнаються.

Отже, суддя зазначає, що позивач не надав належних і допустимих доказів щодо поважності причин звернення до суду з пропуском десятиденного строку на оскарження постанови державного виконавця. Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху відповідно до ч.1 ст.123 КАС України.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання протягом 10 днів з дня отримання ухвали обґрунтованої заяви щодо поновлення пропущеного строку на звернення до суду з доказами на підтвердження викладених у ній доводів.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 256, 294 КАС України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- оригінал документа про сплату судового збору в сумі 908,00 грн;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Відповідно до ч.2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Тимошенко