Справа № 640/5605/20
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2021-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2021 року м. Київ № 640/5605/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
доКиївського національного університету імені Тараса Шевченка
про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі по тексту - позивач) звернулося з позовом до Київського національного університету імені Тараса Шевченка (далі по тексту - відповідач) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі навчального корпусу Інституту післядипломної освіти Київського національного університету імені Тараса Шевченка, яке розташоване за адресою: вул. Васильківська, 36 у Голосіївському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит навчального корпусу.

Ухвалою суду від 11 березня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за результатами перевірки додержання (виконання) відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту, про які зазначено в акті від 24.01.2020р. №66, складеного за наслідками вказаної перевірки, виявлено порушення, що є підставою для звернення з вказаними позовними вимогами про застосування заходів реагування.

Відповідач у письмовому відзиві на позов зазначив про часткове усунення порушень, які були виявлені під час проведення Головним управлінням ДСНС України у м. Києві перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної небезпеки; також зазначає, що Університет фінансується за рахунок Державного бюджету України. Щодо порушень, які залишилися відповідачем зазначено, що ним продовжується робота по їх усуненню, шляхом розроблення плану заходів, підготовлено подання та матеріали для проведення тендерних процедур закупівлі робіт та послуг. Крім того, відповідач зазначає, що реальної загрози життю та/або здоров`ю людей не існує, оскільки навчальний корпус Інституту післядипломної освіти Київського національного університету імені Тараса Шевченка на час карантинних заходів не функціонує.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

На підставі наказу від 03.01.2020р. №11 Головного управління ДСНС України у м. Києві, та посвідчення №618 від 03.01.2020р. останнім проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Інститутом післядипломної освіти Київського національного університету імені Тараса Шевченка вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт №66 від 24.01.2020р., яким встановлено наступні порушення:

- розділ II 16. ППБУ - Посадова особа відповідальна за протипожежний стан не пройшла навчання й перевірку знань з питань пожежної безпеки.

- пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ - Переносні вогнегасники не розміщені шляхом: » навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (для вуглекислотних). Розміщення та експлуатація вогнегасників повинні здійснюватись відповідно до вимог Наказу МВС України від 15.01.2018 за № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників».

- розділ II, п. 10. ППБУ - у працівників вахтерів відсутній список посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів.

- пункт 10, розділу II ППБУ - для вахтерів відсутня інструкція, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі.

- розділ II, п. 12. ППБУ - з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння на підприємствах відсутня добровільна пожежна охорона, для забезпечення функціонування якої утворюються пожежно-рятувальні підрозділи.

- розділ IV, п.1.8. ППБУ - допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі.

- розділ IV, п. 1.12. ППБУ - Не надано акт проведення прихованих робіт на прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів (приміщення столової).

- розділ IV п.1.21 ППБУ - не надано приймальну документацію по системі блискавкозахисту (акти прийняття в експлуатацію пристроїв блискавкозахисту разом з додатками: актами на приховані роботи і актами випробувань пристроїв блискавкозахисту і захисту від вторинних проявів блискавки і занесення високих потенціалів).

- розділ V, п. 1.2. ППБУ - не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту (приміщення блоку АІ та А2) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

- розділ V, п.1.2. ППБУ - відсутнє централізоване пожежне спостерігання для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту обєкта (тривожне сповіщення від приймально - контрольного приладу систем протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання.

- розділ V, п.1.4. ППБУ - не надані договора на технічне обслуговування систем протипожежного захисту.

- розділ III, п.2.16. ППБУ - у разі встановлення на вікнах приміщень (1-й поверх), де перебувають люди, грати не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати зачинені.

- розділ III, п.2.37. ППБУ - допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток.

- розділ V, п.2.2., п/п. 10. ППБУ - пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців не пройшли технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.

- розділ V, п.2.2., п/п. 7. ППБУ - пожежні кран-комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, не мають отвори для провітрювання та візуального огляду їх без розкривання.

- розділ V, п.2.2., п/п. 4. ППБУ - не всі пожежні рукави приєднанні до крана.

- розділ IV, п.1.6. ППБУ - з`єднання, відгалуження та окіншовання жил проводів і кабелів виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (підвальне приміщення та сходова клітина).

- розділ IV, п.1.7. ППБУ - відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (сходова клітина та підвальне приміщення).

- розділ НІ, п.2.37. ППБУ - допускається: замикати на замки, що важко відчиняються зсередини без ключа, двері на шляхах евакуації (приміщення бібліотеки).

- розділ V, п. 3.17 ППБУ - не проведено технічне обслуговування вогнегасників.

- розділ III, п. 2-28 ППБУ - доріжки на шляхах евакуації не прикріплені до підлоги і відсутні показники щодо пожежної небезпеки (актова зала та 3-му поверсі).

- розділ 111, п.2.37. ППБУ - допускається: заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях.

- розділ 111, п.2.37. ППБУ - в підвальному приміщенні розташовано майстерню із пожежонебезпечною зоною;

- розділ III, п.2.4. ППБУ - комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод (підвальне приміщення);

- розділ IV. п. 1.16. ППБУ - електрощити, не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).

- п. 22 розділу II, п. 2.28 глави 2 розділу III, ППБУ - не підтверджено показники пожежної небезпеки покриття підлоги, прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та групи поширення полум`я (актові зала блоку А2, 3-й поверх блоку А1).

- розділ III, п.2.3., ППБУ - двері електрощитової не виконані протипожежними з межею вогнестійкості не менше ВІЗО;

- пункт 2.12 глави 2 розділу III ППБУ - На дверях виходу на покрівлю, електрошитових та підвалів не вказано місце зберігання ключів

- ст. 20, ч. 1., п. 8 КЦЗУ - не проведено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, утому числі правилам техногенної безпеки;

- ст. 20, ч. 1., п. 3 КЦЗУ - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії.

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації його приміщення.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон 877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закон 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року № 5403-VI, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві в період з 06.07.2020 року по 17.07.2020 рік проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт перевірки №371 від 17.07.2020року.

Так, актом №371 від 17.07.2020р. виявлені наступні порушення, які не було усунено відповідачем, які зазначені в акті №66 від 24.01.2020р.

- розділ IV, п.1.8. ППБУ - допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі.

- розділ IV, п. 1.12. ППБУ - не надано акт проведення прихованих робіт на прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів (приміщення столової).

- розділ V, п. 1.2. ППБУ - не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту (приміщення блоку АІ та А2) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

- розділ V, п.1.2. ППБУ - відсутнє централізоване пожежне спостерігання для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту об`єкта (тривожне сповіщення від приймально - контрольного приладу систем протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання.

- розділ III, п.2.16. ППБУ - у разі встановлення на вікнах приміщень (1-й поверх), де перебувають люди, грати не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати зачинені.

- розділ III, п.2.37. ППБУ - допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток.

- розділ IV, п.1.6. ППБУ - з`єднання, відгалуження та окіншовання жил проводів і кабелів виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (підвальне приміщення та сходова клітина).

- розділ НІ, п.2.37. ППБУ - допускається: замикати на замки, що важко відчиняються зсередини без ключа, двері на шляхах евакуації (приміщення бібліотеки).

- розділ III, п. 2-28 ППБУ - доріжки на шляхах евакуації не прикріплені до підлоги і відсутні показники щодо пожежної небезпеки (актова зала та 3-му поверсі).

- розділ 111, п.2.37. ППБУ - допускається: заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях.

- розділ 111, п.2.37. ППБУ - в підвальному приміщенні розташовано майстерню із пожежонебезпечною зоною;

- розділ III, п.2.4. ППБУ - комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод (підвальне приміщення);

- п. 22 розділу II, п. 2.28 глави 2 розділу III, ППБУ - не підтверджено показники пожежної небезпеки покриття підлоги, прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та групи поширення полум`я (актові зала блоку А2, 3-й поверх блоку А1).

- ст. 20, ч. 1., п. 8 КЦЗУ - не проведено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, утому числі правилам техногенної безпеки.

Тобто, вказані порушення можуть створювати і небезпеку життю та здоров`ю людей.

Доказів усунення всіх встановлених Актом №66 від 24.01.2020р.порушень, станом на день вирішення спору відповідачем до суду не надано.

Таких відомостей не містять і матеріали адміністративної справи.

Водночас, щодо інших не усунутих порушень, відповідач посилається на те, що він є державною установою (закладом освіти), яка фінансується з державного бюджету, тому планування та виконання будь-яких заходів, що потребують витрачання бюджетних коштів, може здійснюватися виключно в межах бюджетних асигнувань на відповідні цілі (їх цільове призначення).

Разом з тим, суд зазначає, що недостатність фінансування не може бути визнана поважною причиною недотримання законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, оскільки таке законодавство не диференціює вимоги до суб`єктів у приватній та державній сферах та встановлює однакові нормативні вимоги для всіх.

Так, пункт 2 розділу І ППБУ вказує, що правила пожежної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Враховуючи те, що відповідач є суб`єктом господарювання, то відповідно до частини другої статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, а забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

Встановлені у цій справі порушення, є такими порушеннями протипожежних норм, що дійсно можуть створювати загрозу життю та/або здоров`ю людей за об`єктивним критерієм.

Щодо посилання відповідача на той факт, що пп.4 п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS- CoV-2» з 12 березня 2020 року до 01 вересня 2020 року заборонено відвідування закладів освіти її здобувачами, а тому на цей період не існує реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд зазначає наступне.

На день прийняття рішення період під час якого заборонено відвідування закладів освіти її здобувачами визначений в постанові від 11.03.2020 року №211 завершився.

Листом Міністерства освіти і науки України від 12 жовтня 2020 року №1/9-576 рекомендовано запровадити дистанційне навчання з 15 жовтня по 15 листопада 2020 року.

Листом Міністерства освіти і науки України від 13 листопада 2020 року №1/9-576 рекомендовано з 16 листопада 2020 року проводити у закладах вищої та фахової передвищої освіти навчання за змішаною формою з внесенням відповідних змін до графіку освітнього процесу та розкладу занять з огляду на епідемічну ситуацію в кожному конкретному регіоні та закладі освіти. Визначено, що рішення щодо організації навчального процесу належить до компетенції колегіального органу управління закладу освіти.

Таким чином в першому семестрі навчального процесу 2020/2021 року заборон відвідування навчальних закладів, а запровадження дистанційного навчання носить лише рекомендаційний характер.

Також, під час огляду веб сайту науково - методичного центру організації навчального процесу Київського національного університету імені Тараса Шевченка http://nmc.univ.kiev.ua/doc.htm, судом встановлено, що Наказом В.о. ректора Київського національного університету імені Тараса Шевченка Губерського Л.В. від 27.08.2020 року №553-22 «Про особливості організації освітнього процесі у 2 семестрі 2020/2021 навчального року» пунктом 4.3. дозволено вхід до навчальних корпусів здобувачам освіти, науково - педагогічним, науковим і педагогічним працівникам, навчально - допоміжному та адміністративно - господарському персоналу і переміщення їх в межах тільки за наявності захисної маски або респіратора, зберігати за можливості масковий режим упродовж занять. Такий порядок був визначений і в період 1 семестру 2020/2021 навчального року.

Отже, згідно з даним наказом освітній процес організовується не лише дистанційно, а дозволено перебування в навчальних корпусах, що при встановлених порушеннях, на думку суду несе реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Крім того, суд зауважує, що відсутність навчального процесу безпосередньо в закладах освіти та запровадження дистанційного навчання не звільняє відповідача від обов`язку усунення порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки у повному обсязі, що визначені в акті перевірки №66 від 24.01.2020р.

Водночас, забезпечення конституційних прав громадян і здобувачів освіти на захист життя та здоров`я від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Крім того, статтею 53 Закону України "Про освіту" передбачено, що здобувачі освіти мають право на безпечні та нешкідливі умови навчання, утримання та праці.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Національним авіаційним університетом виявлених порушень. Застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі навчання. Такий захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Частиною першою ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Окрім цього, суд приходить до переконання про необхідність встановлення контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення роботи приміщень, виконання якого покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Відповідно до положень чч. 1 та 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (м. Київ, вул. Володимирська, 13, 01601, ) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі навчального корпусу Інститут післядипломної освіти Київського національного університету імені Тараса Шевченка , який розташовано за адресою: вул. Васильківська 36 у Голосіївському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на головний електрощит навчального корпусу.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Київським національним університетом імені Тараса Шевченка порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України в редакції Закону №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін