Справа № 522/2149/21
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2021-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/2149/21
Провадження № 2-а/522/144/21
УХВАЛА

05 лютого 2021 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Чернявська Л.М. розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання противоправним та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 122/19 від 21.02.2020 року та постанови про адміністративне правопорушення № 434/19 від 03.06.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

04 лютого 2021 року надійшов позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення, а саме постанови від 21.02.2020 року №122/19 та від 03.06.2019 року №434/19.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Між тим, дослідивши зміст та матеріали позову, суд встановив, що адміністративний позов не відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Згідно ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18.03.2020 дійшла висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом із тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 1 січня 2021 року - 2270 гривні. Тобто розмір судового збору за вимогу немайнового характеру (про скасування постанови), який потрібно сплатити позивачу, становить 2270 х 0,2 = 454 грн..

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд вбачає, що прохальна частина позову містить дві вимоги немайнового характеру, а отже позивачем має бути сплачений судовий збір за дві вимоги у розмірі 908 грн..

Судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у сумі 908 гривень повинен бути сплачений за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015758

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Приморський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Між тим, суд вбачає, що позивач при звернені до суду з даним позовом заявив до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду, вказуючи, що спірні постанови були винесені 21.02.2019 року та 03.06.2020 року, однак позивач отримав тільки 24.09.2020 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч.ч.1-3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюються інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна були дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи позивач оскаржує постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, яка оскаржується згідно з ст.ст. 287-289 КУпАП.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Оскаржувані постанови відносно позивача були винесені 21.02.2019 року (№122/19) та 03.06.2019 року (№434/19), із даним же позовом із приводу їх оскарження позивач звернувся до суду лише 04 лютого 2021 року, тобто з порушенням передбачених законодавством строків.

Також, суд приймає до уваги, що ухвалою Приморського районного суду м. Одеси (суддя Домусчі Л.В.) від 30 грудня 2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання противоправним та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення повернуто позивачеві.

Звертаючись до суду з клопотання про поновлення строків на подання даного позову, позивач вказує, що отримав данні постанови 24.09.2020 року. При цьому, суд вбачає, що в даному клопотанні про поновлення строків невірно вказано рік винесення постанов (2020 рік замість 2019 року). Однак позивач не зазначає причин пропуску 10 денного строку для звернення до суду з 24.09.2020 року по 01.02.2021 року.

Окрім того, згідно матеріалів позову, про існування оскаржуваної постанови від 03.06.2019 року №434/19 позивачу було відомо ще в травні 2020 року, оскільки обставини щодо неї розглядались Одеським окружним адміністративним судом у справі №420/4789/19 за позовом УДАБК Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії та останній був присутній при ухваленні відповідного рішення суду від 21.05.2020 року.

Отже, доказів не отримання позивачем оскаржуваної постанови від 03.06.2019 року матеріали справи не містять.

Згідно ч.1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.11.2018 року у справі № 826/9774/16.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання позивача про поновлення строків звернення до суду та згідно ч.1 ст. 123 КАС України вважає за необхідне залишити позов без руху та надати позивачу час для зазначення причин поважності пропуску строку звернення до суду та сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позову без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті у строк протягом 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду доказів про сплату судового збору, та зазначення підстав для поновлення строку.

Відповідно до вимог частини восьмої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відкриття провадження в адміністративній справі буде вирішено протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5-ти днів з моменту отримання копії ухвали та з урахуванням строків, визначених пунктом 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до вимог пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Чернявська