Справа № 760/28729/20
Суддя: Коробенко С. В.
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
__________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-а/760/484/21
У Х В А Л А

І.Вступна частина

04 січня 2021 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва КоробенкоС.В. розглянув матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень та скасування арешту.

ІІ. Описова частина

28 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень та скасування арешту.

28 грудня 2020 року автоматизованим розподілом судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Коробенка С.В.

ІІІ. Мотивувальна частина

Судом встановлено, що подана заява не відповідає вимогам ч.3 ст.161 КАС України, відповідно до яких до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 долучено до матеріалів адміністративного позову квитанцію АТ КБ ПриватБанк №0.0..1 від 11 лютого 2020 року на суму 841грн, проте отримувачем у ній зазначено УК у Поділ.р-ні/Подільс.р-н/22030101.

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до позиції викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17, нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI .

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відтак, визначаючи розмір судового збору, який необхідно сплатити Позивачеві у випадку подання адміністративного позову, суд має керуватися положеннями саме Закону, який визначає таку ставку на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім того, згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В прохальній частині адміністративного позову Позивач просить суд скасувати чотири постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, тобто фактично ставить чотири вимоги немайнового характеру.

Отже виходячи з вищевикладеного, суд вважає за необхідне звернути увагу Позивача на те, що йому слід сплатити судовий збір в загальному розмірі 3 363,20 грн за наступними реквізитами: Рахунок отримувача UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, та надати суду оригінал відповідної квитанції або документи, що підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Як вбачається з матеріалів справи Позивач оскаржує постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, що оскаржується згідно з ст.ст.287-289 КпАП України.

Відповідно до ст.289 КпАП України скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З тексту адміністративного позову вбачається, що оскаржувані постанови винесені 20 жовтня 2018 року, 02 листопада 2018 року, 04 червня 2019 року та 23 жовтня 2020 року, проте до суду Позивач звернувся лише 28 грудня 2020 року, тобто з порушенням передбачених законодавством строків.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, заявлений позов не відповідає вимогам ч.7 ст.161 КАС України, відповідно до яких до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у Позивача - клопотання про його витребування.

Виходячи з вищезазначеного суд вважає за можливе звернути увагу Позивача на необхідності надання до суду копій кожної з оскаржуваних постанов.

Також згідно з п.5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими Позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на зазначене, суд звертає увагу Позивача на необхідності обґрунтування своїх вимог, а саме: зазначення в чому саме полягає протиправність кожної із оскаржуваних постанов.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом трьох днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається Позивачеві, якщо Позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Окрім заявлених вимог про скасування чотирьох постанов, Позивач просить суд скасувати арешт його рахунку відкритого в АТ КБ «ПриватБанк», в цій частині суд вважає за доцільне відмовити у відкритті провадження з огляду на вимоги п.1 ч.1 ст.170 КАС України, відповідно до яких суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

ІV. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, Законом України «Про судовий збір», суд ухвалив:

1.Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень - залишити без руху та надати Позивачу строк на усунення недоліків терміном три дні з моменту отримання копії ухвали, з урахуванням вимог викладених в ухвалі.

Відмовити у відкритті провадження в частині вимог про скасування арешту.

2.Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута Позивачеві.

3.Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: