Справа № 320/5815/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2021 року справа №320/5815/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сидорчук А.М., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" (далі - позивач або ТОВ "Індастр Консалт") з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі - відповідач) з вимогами:

- визнати незаконним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Київській області (, адреса: 03151, м. Київ-151, вул. Народного Ополчення, 5а) №16853 від 05.02.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" (, адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5);

- зобов`язати службових осіб Головного управління ДПС у Київській області (, адреса: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5А) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" (, адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та прийняти рішення про невідповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" (, адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5) критеріям ризиковості платника податку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що рішенням податкового органу його було включено до переліку ризикових платників податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Не зважаючи на те, що позивачем у період з 01.02.2020 до моменту винесення оскаржуваного рішення не складались та не відправлялись на реєстрацію жодні податкові накладні/розрахунки коригування, відповідачем прийнято оскаржуване рішення від 05.02.2020 №16853 про відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивач стверджує, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" безпідставно включено до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків, оскільки позивач не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків. У зв`язку з цим, позивач вважає оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 №16853 протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2020 відкрито провадження в адміністративній справі № 320/5815/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, витребувано докази по справі від сторін.

14.08.2020 на адресу Київського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на те, що на засіданні Комісії №1 від 05.02.2020 було прийнято рішення внести ТОВ "Індастр Консалт" до Реєстру ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості у зв`язку з тим, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яке закріплено Протоколом №1 від 05.02.2020 та рішенням №16853 від 05.02.2020. Відповідач вказує, що платником не надано жодного доказу виявлення та спростування податкової інформації, що стала підставою для відповідності позивача критеріям ризиковості платника.

При цьому у відзиві на позовну заяву ГУ ДПС у Київській області зазначило про те, що надання Протоколу засідання Комісії або витягу з нього є неможливим, оскільки протоколи засідання комісії за період з 06.09.2019 по 05.05.2020 вилучено згідно протоколу обшуку Головного слідчого управління Служби безпеки України від 07.05.2020 у зв`язку з проведенням досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 26.02.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000032 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 30.04.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.08.2020 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №320/5815/20.

Позивач скористався правом надати відповідь на відзив, у якій вказує на те, що відповідачем жодним чином не спростовано доводи адміністративного позову.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З клопотаннями про розгляд справи у судовому засіданні учасники справи не звертались.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" (ідентифікаційний код: 41004525, місцезнаходження: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5) 06.12.2016 зареєстровано як юридична особа, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.15-18).

Керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" є ОСОБА_1 згідно рішення учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт" від 23.09.2019 №2309 (а.с.68,69).

Основний вид діяльності: КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Консалт", індивідуальний податковий номер 35, є платником податку на додану вартість з 01.01.2017, про що свідчить Витяг з Реєстру платників ПДВ (а.с.71).

Позивач з 06.12.2016 перебуває на обліку у ГУ ДПС у Київській області за номером 66 (а.с.70).

Комісією Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 № 16853, яким на підставі пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 включено ТОВ "Індастр Консалт" до переліку ризикових підприємств відповідно до пункту 8 Критерії ризиковості платника податку (а.с.4).

Як зазначає позивач, ТОВ «Індастр Конасалт» у період з 01.02.2020 до моменту винесення оскаржуваного Рішення не складались та не відправлялись на реєстрацію жодні податкові накладні/розрахунки коригування.

Вважаючи протиправним рішення контролюючого органу про віднесення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості від 05.02.2020 № 16853, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п.п.20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1 ст. 74 ПК).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1 ст. 74 ПК).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1 ст. 74 ПК).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 також передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

За формою та змістом оскаржуване рішення контролюючого органу від 05.02.2020 №16853 відповідає вимогам Додатку №4 до Порядку №1165.

Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку ТОВ "Індастр Консалт" критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Однак, оскаржуване рішення не містить відомостей про те, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення товариства до переліку ризикових платників податку, а у відповідній графі рішення, в якій має бути зазначено про податкову інформацію у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податків, проставлений прочерк, що свідчить про відсутність такої на момент прийняття оскаржуваного рішення.

Надані відповідачем до матеріалів справи докази на підтвердження наявності податкової інформації стосовно позивача, а саме "Результати опрацювання зібраної податкової інформації", складеної Головним управлінням ДФС у Київській області, від 19.04.2018 №3265/7/10-36-54-01/41004525, не є належними та допустимими доказами у справі, адже вказана податкова інформація не зазначена у відповідному пункті оскаржуваного рішення як підстава для прийняття оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що обов`язок заповнення відповідної графи додатку №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, як підстави відповідності платника податків пункту 8 критеріїв ризиковості, покладено на контролюючий орган, чого останнім не зроблено.

При цьому суд зауважує, що пункт 8 критеріїв ризиковості, що вказаний у Додатку 1 до Порядку №1165, встановлює Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, що викладено наступним чином: "У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Таким чином, згаданий критерій ризиковості платника передбачає наявність такої податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, що зумовлює подання для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, проте відповідачем не надано відповідних доказів наявності поданих позивачем для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, а позивач при цьому стверджує про те, що ТОВ "Індастр "Консалт" у період з 01.02.2020 (дата набрання чинності Порядком №1165) і до моменту винесення спірного рішення не складались і не подавались до ДПС жодні податкові накладні/розрахунки коригування.

Крім того, суд звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву із посиланням на податкову інформацію "Результати опрацювання зібраної податкової інформації", складену Головним управлінням ДФС у Київській області, від 19.04.2018 №3265/7/10-36-54-01/41004525, відповідачем зазначено, що ГУ ДПС у Київській області будучи контролюючим податковим органом та здійснюючи моніторинг реальності здійснення господарських операцій було виявлено ризик порушення норм податкового законодавства з контрагентами позивача, а саме з ТОВ "Промислова Група "Схід Ресурс" () за травень 2019 року, ТОВ "Комерційна фірма "Глав Буд Люкс" () за червень 2019 року, ТОВ "Ромашка Торг" () за липень 2019 року.

Жодних доказів взаємовідносин ТОВ "Індастр Консалт" з ТОВ "Промислова Група "Схід Ресурс" () за травень 2019 року, ТОВ "Комерційна фірма "Глав Буд Люкс" () за червень 2019 року, ТОВ "Ромашка Торг" () за липень 2019 року відповідачем не надано.

В той же час у відповіді на відзив позивач категорично заперечує про наявність фінансово-господарських відносин позивача з даними товариствами.

У додаткових поясненнях на адресу суду відповідач зазначив, що допустив технічну помилку та помилково зазначив наступне твердження: "ГУ ДПС у Київській області будучи контролюючим податковим органом та здійснюючи моніторинг реальності здійснення господарських операцій було виявлено ризик порушення норм податкового законодавства з контрагентами позивача, а саме з ТОВ "Промислова Група "Схід Ресурс" () за травень 2019 року, ТОВ "Комерційна фірма "Глав Буд Люкс" () за червень 2019 року, ТОВ "Ромашка Торг" () за липень 2019 року", зазначивши, що інша інформація у відзиві на позовну заяву є достовірною.

В той же час проаналізувавши податкову інформацію "Результати опрацювання зібраної податкової інформації", складену Головним управлінням ДФС у Київській області, від 19.04.2018 №3265/7/10-36-54-01/41004525, та зазначену відповідачем у відзиві на позовну заяву, як на підставу відповідності позивача пункту8 критеріїв ризиковості платника, суд констатує про відсутність посилання у згаданій податковій інформації на конкретні господарські операції позивача з іншими контрагентами, що позбавляє суд можливості проаналізувати податкові накладні/розрахунки коригування на наявність ознаки ризиковості здійснення господарської операції, зазначеної в таких поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

З метою з`ясування всіх обставин у справі ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2020 витребувано від Головного управління ДПС у Київській області копію протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.02.2020, на якому прийнято оспорюване рішення.

Натомість, відповідачем протоколу засідання Комісії або витягу з нього до матеріалів справи не надано з посиланням на те, що протоколи засідання комісії за період з 06.09.2019 по 05.05.2020 вилучено згідно протоколу обшуку Головного слідчого управління Служби безпеки України віл 07.05.2020 у зв`язку з проведенням досудового слідства по кримінальному провадженню, внесеному 26.02.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000032 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомир від 30.04.2020.

Наведені посилання суд вважає неспроможними з огляду на те, що саме відповідач як суб`єкт владних повноважень повинен довести правомірність прийняття своїх рішень та надати належні та допустимі докази до суду.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Разом з тим, впродовж розгляду справи відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про не доведення відповідачем правомірності оскаржуваного рішення від 05.02.2020 №16853 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Конасалт" критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим оскаржуване рішення Головного управління ДПС у Київській області від 05.02.2020 №16853 є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд зазначає, що висновки суду у даній справі відповідають висновкам Верховного Суду щодо застосування норми права у справах про відповідальність платників податків критеріям ризиковості у межах Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, що викладені у постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20 (номер судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 93594980), від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20 (номер судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 94022453).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до положень статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. TheUnitedKingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Суд наголошує, що оскільки приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, то на переконання суду, віднесення платника податків хоча б до одного критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Крім того, суд звертає увагу, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

При вирішенні цього спору суд також враховує, що пунктом 6 Порядку №1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Крім того, додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку.

Це означає, що Кабінет Міністрів України, який за нормами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України наділений делегованими повноваженнями встановлювати порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прямо визнав юрисдикцію адміністративного суду на розгляд по суті спорів між платниками податків та контролюючими органами щодо правомірності прийняття рішень про включення платників податків до переліку ризикових.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить ефективне поновлення прав позивача, є зобов`язання Головного управління ДПС у Київській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, а відтак не довів правомірності свого рішення.

Виходячи з системного аналізу положень законодавства України та наявних в матеріалах справи доказів, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн., що підтверджується квитанцією № 77123 від 04.07.2020 (а.с.5).

Сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню йому у повному обсязі за рахунок відповідача.

Доказів понесення позивачем інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №16853 від 05.02.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Конасалт" (ідентифікаційний код 41004525) критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377, адреса: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5А) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Індастр Конасалт" (ідентифікаційний код41004525, адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Індастр Конасалт" (ідентифікаційний код41004525, адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вул. Садова, буд. 4, офіс 5) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5А) судовий збір у розмірі 2102,00 (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення повного тексту рішення - 29.01.2021.

Суддя Кушнова А.О.