Справа № 340/4768/20
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4768/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Бобринецька районна рада (27200, Кіровоградська область, м. Бобринець, вул. Незалежності, 80, )

про визнання протиправною бездіяльності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Бобринецької районної ради про визнання протиправною бездіяльності.

Позов ОСОБА_1 мотивовано тим, що він проживає у м. Бобринці Кіровоградської області та є жителем Бобринецької міської об`єднаної територіальної громади. У зв`язку з систематичним порушення Бобринецькою районною радою прав та інтересів громадян, а також принципів законності і гласності, позивач здійснює публічний громадський контроль за діяльністю цієї районної ради та її посадових осіб. Так, позивач установив, що на пленарному засіданні тридцятої позачергової сесії Бобринецької районної ради, яке відбулося 21.10.2020 року, прийнято зокрема рішення №492 "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради", рішення №493 "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району) та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради", рішення №494 "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району) та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Бобринецької міської ради", рішення №495 "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Бобринецької міської ради". Позивач стверджує, що всупереч вимогам статей 14, 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" проекти вказаних рішень були оприлюднені на офіційному веб-сайті Бобринецької районної ради 19.10.2020 року, тобто лише за два робочі дні до проведення пленарного засідання, хоча мали бути оприлюднені не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття. Позивач зазначає, що внаслідок недотримання відповідачем строку оприлюднення проектів рішень він був позбавлений можливості сформувати, умотивувати та направити районній раді на розгляд зауваження та пропозиції до цих проектів рішень. Позивач вказує, що рішення №492, №493, №494, №495 стосуються права спільної власності територіальних громад сіл та міста району, одним із носіїв/суб`єктів якого (співвласником) є Бобринецька міська об`єднана територіальна громада та її представницький орган - Бобринецька міська рада. З цих підстав позивач просить суд визнати таку бездіяльність протиправною, що буде підставою для ініціювання Бобринецькою міською радою звернення до суду з позовом про скасування рішень №492, №493, №494, №495 через порушення відповідачем процедури їх прийняття.

Ухвалою судді від 28.10.2020 року відкрито провадження у справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що за розпорядженням голови Бобринецької районної ради №25-гр від 19.10.2020 року скликано тридцяту позачергову сесію районної ради на 21.10.2020 року, про що того ж дня на офіційному веб-сайті районної ради здійснено відповідне оголошення. На засіданні постійної комісії Бобринецької районної ради з питань бюджету, фінансів, власності, інвестиційної діяльності та приватизації, регуляторної політики, підприємництва, торгівлі, споживчого ринку та побутового обслуговування населення, яке відбулося 19.10.2020 року, вирішено рекомендувати районній раді внести на розгляд пленарного засідання позачергової сесії районної ради питання про перерозподіл майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району між новоствореними територіальними громадами - Бобринецькою територіальною громадою та Кетрисанівською територіальною громадою. Після закінчення роботи бюджетної комісії на веб-сайті районної ради 19.10.2020 року оприлюднено чотири проекти рішень з вказаних питань. На пленарному засіданні Бобринецької районної ради, яке відбулося 21.10.2020 року, депутати вирішили включити до порядку денного зазначені питання, які були запропоновані бюджетною комісією, а також проголосували за прийняття відповідних рішень №492, №493, №494, №495. Тож оприлюднити проекти цих рішень за 10 робочих днів до дати їх розгляду було фактично неможливо. Відповідач зазначає, що вказаний спір стосується майнових прав спільної власності територіальних громад, створених на території Бобринецького району, та не пов`язаний із захистом прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органу місцевого самоврядування, тобто не є публічно-правовим. З цих підстав відповідач подав клопотання про закриття провадження у цій справі на підставі пунктів 1, 8 частини 1 статті 238 КАС України.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Бобринецька районна рада створена як орган місцевого самоврядування, що представляє спільні інтереси територіальних громад сіл та міста Бобринецького району Кіровоградської області. З 28.01.2021 року перебуває у стані припинення внаслідок набуття повноважень Кропивницькою районною радою, утвореною на новій адміністративно-територіальній основі відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-IX "Про утворення та ліквідацію районів".

На офіційному веб-сайті Бобринецької районної ради (https://bobrynecka-rayrada.gov.ua/) 19.10.2020 року було оприлюднено проекти таких рішень районної ради, підготовлених постійною комісією Бобринецької районної ради з питань бюджету, фінансів, власності, інвестиційної діяльності та приватизації, регуляторної політики, підприємництва, торгівлі, споживчого ринку та побутового обслуговування населення (а.с. 81 - 86):

- "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району, та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради";

- "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради";

- "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району) та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Бобринецької міської ради";

- "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Бобринецької міської ради".

Розпорядженням голови Бобринецької районної ради "Про скликання позачергової тридцятої сесії районної ради" №25-гр від 19.10.2020 року скликано позачергову тридцяту сесію Бобринецької районної ради сьомого скликання 21.10.2020 року о 10 годині. На розгляд позачергової тридцятої сесії районної ради внесено питання: 1) Про внесення змін до рішення районної ради від 12.12.2019 року №418 "Про районний бюджет Бобринецького району на 2020 рік". (а.с. 77 - 80)

Під час пленарного засідання 21.10.2020 року до порядку денного позачергової тридцятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання депутатами включено також такі питання: про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району), та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради; про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради; про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району), та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Бобринецької міської ради; про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Бобринецької міської ради. (а.с. 87 - 95)

На пленарному засіданні тридцятої сесії Бобринецької районної ради сьомого скликання прийнято зокрема такі рішення:

- №492 від 21.10.2020 року "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району, та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради" (а.с. 22 - 29);

- №493 від 21.10.2020 року "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Кетрисанівської сільської ради" (а.с. 30 - 31);

- №494 від 21.10.2020 року "Про передачу підприємств, установ і організацій (об`єктів спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району) та про безоплатну передачу їх приміщень та майна до комунальної власності Бобринецької міської ради" (а.с. 32 - 35);

- №495 від 21.10.2020 року "Про надання згоди та безоплатну передачу приміщень та майна спільної власності територіальних громад сіл та міста Бобринецького району до комунальної власності Бобринецької міської ради" (а.с. 36 - 38).

Позивач звернувся до суду з цим позовом, посилаючись на те, що відповідач як орган місцевого самоврядування порушив строк оприлюднення проектів вказаних рішень.

Вирішуючи спір, суд дійшов до таких висновків.

Статтею 3 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Повноваження районних рад передбачені статтею 43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до пункту 20 частини 1 статті 43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються питання щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Частинами 4, 8 статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що районні та обласні ради від імені територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад.

Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.

Згідно з частиною 1 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до частин 10, 13, 17 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Частинами 10, 11 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

В актах та проектах актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування не може бути обмежено доступ до інформації про витрати чи інше розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним чи комунальним майном, у тому числі про умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримують ці кошти або майно, а також до іншої інформації, обмеження доступу до якої заборонено законом.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України "Про доступ до публічної інформації".

Згідно зі статтею 2 цього Закону його метою є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації", публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України "Про доступ до публічної інформації" доступ до інформації забезпечується зокрема шляхом систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 13 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом (частина 4 статті 13 Закону України "Про доступ до публічної інформації").

Відповідно пункту 1 частини 1 статті 14 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами.

Згідно з частиною 1 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати зокрема: 2) нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Відповідно до частини 2 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

Частиною 3 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" передбачено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Вимоги цієї частини щодо строку оприлюднення не застосовуються до проектів рішень органів місцевого самоврядування, спрямованих на надання адміністративних послуг, якщо це призведе до порушення встановленого законом строку надання відповідної адміністративної послуги.

Невідкладному оприлюдненню підлягає будь-яка інформація про факти, що загрожують життю, здоров`ю та/або майну осіб, і про заходи, які застосовуються у зв`язку з цим (частина 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації").

Згідно зі статтею 23 Закону України "Про доступ до публічної інформації" рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити зокрема невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до суду та способи судового захисту.

Відповідно до частин 1, 2 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 245 КАС України визначені повноваження суду при вирішенні адміністративної справи.

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до частини 4 статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд. У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Суд зауважує, що під протиправною бездіяльністю суб`єкта владних повноважень слід розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи. Крім того, самі по собі строки поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набувати) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк.

Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.04.2018 року у справі №П/9901/137/18 (800/426/17).

Позивач звернувся до суду з цим позовом, оскаржуючи бездіяльність Бобринецької районної ради щодо невиконання встановленого статтями 14, 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" обов`язку з оприлюднення проектів рішень Бобринецької районної ради не пізніш як за 10 робочих днів до дати розгляду з метою прийняття рішень районної ради №492 від 21.10.2020 року, №493 від 21.10.2020 року, №494 від 21.10.2020 року та №495 від 21.10.2020 року, та обґрунтовує свої позовні вимоги порушенням його прав як члена Бобринецької міської об`єднаної територіальної громади. Однак, прохаючи у позові визнати протиправною бездіяльність Бобринецької районної ради щодо недотримання строку оприлюднення проектів рішень, позивач жодних вимог, спрямованих на відновлення прав, порушених такою бездіяльності, до відповідача не висуває. Натомість позивач вказує, що визнання бездіяльності відповідача протиправною буде підставою для звернення Бобринецької міської ради до суду з позовом про скасування рішень Бобринецької районної ради №492 від 21.10.2020 року, №493 від 21.10.2020 року, №494 від 21.10.2020 року та №495 від 21.10.2020 року у зв`язку з порушенням процедури їх прийняття.

Відповідно до підпункту 4 пункту "а" частини 1 статті 38 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить зокрема звернення до суду про визнання незаконними актів органів виконавчої влади, інших органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальної громади, а також повноваження органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Як передбачено пунктом 15 частини 4 статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", з такими позовами звертається до суду сільський, селищний, міський голова.

Суд зазначає, що гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Порушення вимог закону діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями. Вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у наявності у особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Тобто, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.02.2019 року у справі №144/1883/15-а, від 01.07.2019 року у справі № 460/1019/16-а, від 08.11.2019 року у справі №157/1231/15-а, від 23.09.2020 року у справі №809/295/17.

З`ясувавши характер спірних правовідносин сторін, характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб, суд дійшов до висновку, що позивач невірно обрав спосіб судового захисту прав його, як члена територіальної громади. Вважаючи, що відповідач порушив процедуру прийняття акту органу місцевого самоврядування, який зачіпає його права та інтереси, позивач вправі звернутися до суду з позовом про визнання протиправним та скасування такого акту. Також Бобринецька міська рада вправі самостійно звернутися до суду з відповідним позовом, якщо це необхідно для реалізації її повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Оскільки у цій справі позивач невірно обрав спосіб судового захисту, тому у задоволенні його позову слід відмовити.

З огляду на те, що позивачу відмовлено у задоволенні його позову, підстави для стягнення на його користь понесених ним судових витрат відсутні.

Щодо клопотання відповідача про закриття провадження у справі, то підстав для цього, передбачених пунктами 1, 8 частини 1 статті 238 КАС України, суд не знайшов.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 263, 295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш