Справа № 340/4123/20
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 340/4123/20
Суддя І інстанції Жук Р.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Мельника В.В., Сафронової С.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши в письмовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 2946,09 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент патрульної поліції Національної поліції України звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 2946,09 грн.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року позовну заяву повернуто позивачу.

Названа ухвала обґрунтована тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, пропущено строк звернення до суду із даним позовом, а причини пропуску звернення до суду є неповажними. як наслідок, відсутні підстави для поновлення такого строку звернення до суду з даним позовом, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, Департамент патрульної поліції Національної поліції України подав апеляційну скаргу, згідно з якою просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги її заявник посилається на те, що стягнення заборгованості за предмети однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився не є вимогою, що стосується безпосередньо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а є спором щодо конкретної вимоги майнового характеру, що виник під час проходження, звільнення з публічної служб, а відтак необхідно застосувати загальний строк, який передбачений ч.2 ст. 122 КАС України. Також скаржником зазначено про застосування заходів досудового врегулювання спору.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, а тому фіксування судового засідання відповідно до ст. 229 КАС України не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

В свою чергу, згідно із ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року позовну заяву Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишено без руху та надано п`ятиденний строк для усунення недоліків.

Підставою для залишення позовної заяви без руху, стало те, що позивачем порушено строк звернення до суду з адміністративним позовом, визначеним ч.5 ст. 122 КАС України, оскільки підстави, що зумовили звернення з даним позовом виникли у день ознайомлення відповідача з наказом №545 о/с від 29.07.2020 року, в той час як з адміністративним позовом він звернувся 25.09.2020 року.

На виконання вимог ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року 03 листопада 2020 року Департаментом патрульної поліції Національної поліції України подано заяву про відкриття провадження та прийняття адміністративного позову до розгляду.

Однак, зазначена заява не була задоволена і ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року позовну заяву повернуто позивачу.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В свою чергу, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно зі статтею 20 Закону № 580, поліцейські мають єдиний однострій, який отримується безоплатно. Правила носіння та норми належності однострою поліцейських затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Механізм забезпечення поліцейських одностроєм згідно з нормами належності однострою поліцейських (у мирний час), організацію його використання та обліку визначає Порядок забезпечення поліцейських одностроєм (у мирний час), затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 12 вересня 2017 року № 772 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 24 грудня 2019 року № 1100), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 жовтня 2017 року за № 1224/31092 (далі - Порядок № 772).

Пунктом 2 розділу 1 Порядку № 772 встановлено, що однострій - це загальна назва форменого одягу поліцейського, що складається з предметів, які видаються в тимчасове користування для виконання службових завдань, тренувань, навчань, занять тощо (інвентарне майно), та предметів особистого користування, які видаються в постійне користування і не використовуються як інвентарне майно.

Згідно з пунктом 3 Розділу 1 Порядку № 772 одностроєм згідно із цим Порядком забезпечуються поліцейські, зокрема, які проходять службу на відповідних посадах у Національній поліції України.

Відповідно до п. 10. розділу V Порядку № 772 та п. 10 розділу V Наказу №1100 встановлено, що поліцейським у випадку звільнення зі служби в поліції У зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України здійснюється відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, з урахуванням термінів його експлуатації. Із даними нормативними вимогами відповідача було особисто (під підпис) ознайомлено, що зафіксовано у відомості про ознайомлення особового складу роти №4 батальйону УПП в Кіровоградській області з Порядком забезпечення поліцейських одностроєм.

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 772 встановлено, що в разі звільнення поліцейського зі служби, ним повинна відшкодовуватись вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Тобто видача предметів однострою особистого користування особі, так само як і відшкодовуватись вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився нерозривно пов`язане із проходженням нею публічної служби.

Відтак посилання скаржника на застосування загального шестимісячного строку звернення до суду, визначеного ч.2 ст. 122 КАС України, в даному випадку є безпідставними.

Натомість, в даному випадку застосуванню підлягає саме ч.5 ст.122 КАС України, яка визначає місячний строк для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Враховуючи те, що підстави, що зумовили звернення Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з даним позовом виникли у день ознайомлення відповідача з наказом №545 о/с від 29.07.2020 року, то фактичне звернення з адміністративним позовом 25.09.2020 року відбулось з порушенням строків, визначених ч.5 ст.122 КАС України.

Окрім цього посилання скаржника на вжиття заходів досудового порядку вирішення спору до звернення з адміністративним позовом, є також безпідставними, оскільки ані Законом України «Про Національну поліцію», ані іншими нормативно-правовими актами не встановлено можливості вжиття заходів досудового порядку вирішення спору у випадку відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Приписами частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Натомість, скаржником не було надано доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду із позовом.

За таких обставин, з огляду на те, що у строк, встановлений судом, на усунення недоліку позовної заяви, її недоліки не було усунуто, а також з огляду на те, що позовна заява подана поза межами строку звернення до адміністративного суду без поважних причин, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова