Справа № 200/1280/21-а
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2021 р. Справа №200/1280/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Молочна І.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Донецькій області про скасування протиправності рішення,

встановив:

03.02.2021 ОСОБА_1 , позивач, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Головного управління Державної міграційної служби України у Донецькій області про:

- визнання незаконними дії та рішення суб`єкта владних повноважень;

- скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України у Донецькій області про оформлення набуття громадянства України неповнолітніми (малолітніми) особами громадянами Казахстану, а саме: рішення від 11.05.2018, згідно якого була проведена реєстрація особи громадянином України, ОСОБА_2 , та рішення 11.05.2018, згідно якого була проведена реєстрація особи громадянином України, ОСОБА_3 , за клопотанням ОСОБА_4 про оформлення набуття громадянства України за народженням відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих до неї документів, суд констатує, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України(далі КАС), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 160 КАС України визначено вимоги до позовної заяви. Так, частиною 5 зазначеної статті передбачено, що в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Виходячи з положень частини 1 статті 5 та частини 2 статті 245 КАС України передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Судом встановлено, що способом судового захисту позивач зазначив визнання незаконними дії та рішення суб`єкта владних повноважень.

Суд звертає увагу позивача, що у прохальній частині позовної заяви, у відповідності до вимог пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України, позивачу необхідно визначити якими саме діями та рішеннями були порушені його права, з зазначенням назви суб`єкта владних повноважень відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву з зазначенням в прохальній частині позову конкретних дій та рішень, якими були порушені його права, з зазначенням назви суб`єкта владних повноважень відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Щодо представництва у суді, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною першою статті 57 КАС України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Як вбачається з матеріалів позову, представником позивача, який діє на підставі договору про надання правничої (правової) допомоги, є адвокат Харченко Оксана Олексіївна.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

У той же час частиною 3 цієї статті визначено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

До позову додано копії договору про надання правової допомоги від 10.10.2018, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ДН №5368 від 27.02.2019, ордера про надання Харченко Оксаною Олексіївною правової допомоги ОСОБА_1 серії ДН №032848 від 11.01.2021.

У той же час, в доданій до позову копії договору про надання правової допомоги від 10.10.2018 зазначено, що свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ДН №5368 від 27.02.2019 адвокату Харченко Оксані Олексіївні видано 27.02.2019, тобто вже після укладання договору з ОСОБА_1 про надання правової допомоги.

Отже, в розумінні наведених вище приписів законодавства, копія договору про надання правової допомоги від 10.10.2018 не є документом, що надає право ОСОБА_5 звертатись до суду в інтересах ОСОБА_1 .

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду належним чином оформлений договір про надання правової допомоги.

Щодо залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Відповідно до положень статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Звернувшись до суду з даним позовом позивач визначив Консульський відділ Посольства Республіки Казахстан в Україні третьою особою, при цьому не уточнює на якій стороні (позивача чи відповідача) ця особа має брати участь у справі та яким саме чином на права, інтереси або обов`язки Консульського відділу Посольства Республіки Казахстан в Україні може вплинути рішення суду у даній адміністративній справі.

Таким чином, позивачу необхідно надати пояснення щодо підстав залучення у справу в якості третьої особи Консульського відділу Посольства Республіки Казахстан в Україні з уточненням на якій стороні позивач вважає за необхідне залучити цю особу (на стороні позивача чи відповідача).

Разом з тим, як вбачається з позовної заяви, рішення суду у даній адміністративній справі може вплинути на права, інтереси або обов`язки ОСОБА_4 , але позивач не визначає її третьою особою у справі та не надає суду дані про її місце проживання чи перебування, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити даний позов без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 170, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Донецькій області про скасування протиправності рішення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, надання до суду:

- належно оформленої та підписаної позовної заяву з урахуванням вимог КАС України та у кількості відповідній до кількості учасників у справі;

- належним чином оформленого договору, що підтверджує повноваження адвоката на представництво інтересів позивача в суді;

- пояснень щодо підстав залучення у справу в якості третьої особи Консульського відділу Посольства Республіки Казахстан в Україні, з уточненням на якій стороні позивач вважає за необхідне залучити цю особу (на стороні позивача чи відповідача);

- даних про місце проживання чи перебування ОСОБА_4 , реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.С. Молочна