Справа № 540/382/21
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/382/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Гомельчук С.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними розрахунки та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі - відповідач), у якому просить визнати протиправними розрахунки та застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафні санкції, недоїмки зі сплати єдиного внеску, нарахування пені, та скасувати вимогу ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі про по сплату боргу (недоїмки) № Ф-131 -54 від 06.07.2020 року і похідні від неї;

визнати протиправними розрахунки та застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафні санкції, недоїмки зі сплати єдиного внеску, нарахування пені, та скасувати вимогу ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі про по сплату боргу (недоїмки) №Ф-131 -54 від 06.07.2020 року і похідні від неї.

У позовній заяві міститься клопотання про поновлення строку на звернення до суду із даним позовом. Позивачка просить визнати поважною причиною пропущення строку на оскарження дій відповідача та поновити цей строк у зв`язку з тим, що 28.07.2020 року позивачка звернулась до ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі із заявою про списання суми недоїмки, нарахованої їй як платнику єдиного внеску, на 12.12.2019 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо усунення дискримінації за колом платників», а також штрафи, та пеню, нараховані на ці суми недоїмки. Позивачка стверджує, що відповідь на заяву отримала у другій половині серпня 2020 року з Генічеського управління ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі, оформлену листом від 06.08.2020 року (за вих. №3140/14/21-22-52-05), якою відмовлено у списанні заборгованості. Зазначає, що саме з цього часу порушено право позивачки, за захистом якого вона звернулась до суду з позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дія Закону №2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Пунктом 1.3 статті 1 ПК України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Відтак, при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31.01.2019 року у справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 року у справі №0740/1050/18 та Верховний Суд в постанові від 08.08.2019 по справі № 480/106/19.

Тому, позивачка має право оскаржити вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 11.02.2020 року №Ф-2952-54 протягом 10 денного строку, визначеного абзацом 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI.

Позивачкою в позовній заяві самостійно зазначено, що оскаржена вимога отримана нею у липні 2020 року. Звернувшись до відповідача із заявою про списання заборгованості, позивачка у серпні 2020 року отримала відмову, оформлену листом від 06.08.2020 року №3140/14/21-22-52-05.

З цього слідує, що про порушення прав позивачці було відомо, з серпня 2020 року, а з позовом вона звернулась до суду 01.02.2021 року (згідно штемпелю, що міститься на конверті в якому надійшов позов), тобто з пропуском встановленого визначеного абзацом 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI десятиденного строку.

Між тим, позивачкою хоч і заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, проте, в ньому не наведено жодного обґрунтування поважності пропуску відповідного процесуального строку.

Враховуючи викладені обставини, вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачці звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення в якій вказати підстави для поновлення строку (дійсні непереборні обставини, що об`єктивно перешкоджали її своєчасному зверненню до суду).

Окрім наведеного, суд зазначає, що п. п. 4-9 ч. 5 ст. 160 КАС України наведений перелік вимог до позовної заяви, зокрема, в ній має бути: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, предмет судового розгляду, який досліджується судом має бути чітким та зрозумілим, формулювання позовних вимог у спосіб обраний позивачкою (шляхом зазначення: "визнати протиправними розрахунки та застосування штрафних санкцій, ... скасувати вимогу.... і похідні від неї) є неприйнятним, оскільки не дозволяє зрозуміти суті заявлених позовних вимог та дійсного предмету позову - що конкретно позивачка просить визнати протиправним та скасувати, вимогу відповідача, його дії щодо проведення розрахунків та що позивачка має на увазі зазначивши вимогу про скасування похідних від вимоги.

Суд передусім нагадує, що розгляд і вирішення адміністративних справ здійснюється відповідно до принципу диспозитивності (статі 9 КАС України), відповідно до якого, суд вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі (учасники спірних правовідносин).

Отже, позивачці слід сформулювати позовні вимоги чітко та конкретно вказавши, що є предметом позову. При цьому позивачкою має бути враховано, що в разі заявлення інших позовних вимог окрім вимоги про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) судовий збір має бути сплачений за кожну з них.

Враховуючи викладені обставини вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачці звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення в якій вказати інші підстави для поновлення строку, а також для надання строку на подання заяви про усунення наступних недоліків:

- подання належним чином оформленої позовної заяви (у кількості відповідно кількості учасників справи), в прохальній частині якої зазначити, що саме позивачка просить визнати протиправним та скасувати.

Таким чином, позовна заява відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, тому керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суд

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху та надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи №540/382/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя С.В. Гомельчук