Справа № 420/8761/20
Суддя: Свида Л.І.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8761/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Свиди Л.І.

при секретарі судового засідання - Донець В.Р.

за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Рудь В.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області про скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №2068 від 28.08.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача - начальника слідчого відділення слідчого відділу Приморського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області.

За цією позовною заявою відкрито загальне позовне провадження у відповідності до ст. 12 КАС України та наданий відповідачу строк для подання до суду відзиву на цю заяву, позивачу - відповіді на відзиви.

Позивач в судове засідання з`явився. Позов, відповідь на відзив обґрунтовані позивачем тим, що його безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оскільки службове розслідування проведено не об`єктивно, без встановлення всіх фактів, при проведенні службового розслідування допущені порушення щодо формування складу комісії, термінів його проведення, підписання висновку належним складом комісії, тощо. Крім того, позивач зазначає, що не вилучав речовий доказ та не мав його обліковувати, речовий доказ йому наданий старшим слідчої групи для огляду та під час такого огляду працівники інспекції по особовому складу ГУ НП в Одеській області виявили цей доказ не запакованим.

Представник відповідача в судове засідання з`явився. З відзиву на позовну заяву вбачається, що відповідач позов не визнає, оскільки під час перевірки стану дотримання службової дисципліни працівниками Приморського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області мобільною групою ВІОС УКЗ ГУ НП встановлено зберігання позивачем в сейфі пакету з пістолетом травматичної дії з двома магазинами та набоями без відповідних написів та записів, що є порушенням порядку зберігання речових доказів. Крім того, відповідач зазначив, що службове розслідування стосовно позивача проведено з додержанням вимог законодавства, повно і об`єктивно, а тому підстав для скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не має.

Дослідивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги позивача та заперечення відповідачів, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

ОСОБА_1 з серпня 2019 року по липень 2020 року, тобто, під час подій, описаних в наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, перебував на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Приморського відділу поліції в м. Одесі ГУ НП в Одеській області та на час притягнення його до дисциплінарної відповідальності, тобто, з 20.07.2020 року по теперішній час перебуває на посаді начальника слідчого відділу Приморського відділу поліції в м. Одесі ГУ НП в Одеській області.

Наказом ГУ НП в Одеській області від 28.08.2020 року №2068 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення ним дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п. 2, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 1, 2 п. 1 Розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», п. 4, 10 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року №1104, тобто, недотримання порядку зберігання та взяття на облік речових доказів.

Позивачка не погодилася з правомірністю притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а тому звернулася до суду з цим позовом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 1, 3 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з положеннями п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, в тому числі, дисциплінарну відповідальність.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з положеннями ст. 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана, тощо.

Відповідно до положень ст. 14, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З матеріалів справи вбачається, що 26.05.2020 року на ім`я начальника ГУ НП в Одеській області надійшла доповідна записка начальника УКЗ ГУ НП в Одеській області про те, що 22.05.2020 року мобільною групою ВІОС УКЗ ГУ НП під час перевірки стану дотримання службової та транспортної дисципліни особовим складом Приморського відділу поліції в м. Одесі ГУ НП в Одеській області виявлені порушення вимог законодавства, в тому числі, позивачем, у якого в сейфі виявлено пакет з пістолетом травматичної дії та набоями без будь-яких написів та підписів.

З метою перевірки відомостей, викладених у доповідній записці, наказом ГУ НП в Одеській області від 02.06.2020 року №1277 призначено службове розслідування та створена дисциплінарна комісія із визначенням її складу.

За результатами службового розслідування комісією 03.08.2020 року складений висновок, який затверджений начальником ГУ НП в Одеській області в той же день, відповідно до якого за порушення вимог п. 2, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 1, 2 п. 1 Розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», п. 4, 10 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року №1104, тобто, недотримання порядку зберігання та взяття на облік речових доказів, позивачу має бути оголошена догана.

На підставі зазначеного висновку, наказом ГУ НП в Одеській області від 28.08.2020 року №2068 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани, з яким позивач не погодився та оскаржив його до суду.

Відповідно до положень п. 1 Розділу ІІ «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 року під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, в тому числі, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до положень п. 3, 4, 7, 8, 10, 13, 14 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року №1104, речові докази повинні бути належним чином упаковані та опечатані. Спосіб упаковки повинен забезпечувати неможливість підміни або зміни вмісту без порушення її цілісності та схоронність вилучених (отриманих) речових доказів від пошкодження, псування, погіршення або втрати властивостей, завдяки яким вони мають доказове значення. На упаковці проставляються підписи осіб, які брали участь у процесуальній дії, та зазначається інформація про вміст упаковки, найменування проведеної процесуальної дії, дата її проведення та номер кримінального провадження.

Речові докази зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку. Вилучені (отримані) стороною обвинувачення речові докази зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження в індивідуальному сейфі (металевій шафі) слідчого, дізнавача, який здійснює таке провадження. Відповідальним за зберігання речових доказів, що зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження, є слідчий, дізнавач, який здійснює таке провадження.

Взяття на облік речових доказів проводиться не пізніше наступного дня після їх вилучення (отримання) шляхом внесення відповідного запису до книги обліку. У разі коли облік речових доказів у книзі обліку не може бути проведений своєчасно з об`єктивних причин (значна віддаленість місця вилучення (отримання) речових доказів від місцезнаходження органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання тощо), такий облік повинен проводитися в день їх фактичної доставки. Якщо день, в який повинен бути проведений облік речових доказів, припадає на святковий або інший неробочий день, їх облік проводиться у перший після нього робочий день.

У разі виникнення необхідності у проведенні процесуальних дій з вилученими (отриманими) речовими доказами слідчий, дізнавач, який здійснює кримінальне провадження, отримує з обладнаного приміщення чи спеціального сейфа необхідну упаковку з речовими доказами чи безпосередньо речові докази з прикріпленою биркою. У книзі обліку робиться відмітка про видачу речових доказів та про цілісність упаковки чи бирки, що засвідчується підписом слідчого, дізнавача.

Після закінчення процесуальних дій речові докази в належній упаковці або з прикріпленою биркою у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку, здаються на зберігання до обладнаного приміщення чи спеціального сейфа.

Під час передачі матеріалів кримінального провадження від одного слідчого, дізнавача іншому слідчому, дізнавачу ними у присутності відповідальної особи проводиться перевірка цілісності упаковки чи бирки, прикріпленої до речових доказів, переданих на зберігання до обладнаного приміщення чи спеціального сейфу, і відповідність упаковки чи бирки вимогам, визначеним у пункті 3 цього Порядку. У разі відсутності слідчого, дізнавача, від якого передаються матеріали кримінального провадження, перевірка проводиться за участю керівника слідчого підрозділу, підрозділу дізнання. Результати перевірки засвідчуються підписами осіб, що проводили перевірку, у книзі обліку.

У разі наявності порушення цілісності упаковки чи бирки або встановлення їх невідповідності вимогам, визначеним у пункті 3 цього Порядку, слідчий, дізнавач, якому передаються матеріали кримінального провадження, у присутності прокурора, керівника слідчого підрозділу, підрозділу дізнання, відповідальної особи та слідчого, дізнавача, від якого передаються матеріали кримінального провадження, проводить огляд речових доказів та упаковує їх з дотриманням вимог, визначених у пункті 3 цього Порядку. Про проведення огляду складається протокол.

З аналізу зазначених положень законодавства вбачається, що існує певний порядок, передбачений нормами законодавства щодо зберігання, пакування, передачі речових доказів, їх обліку, який передбачає обов`язкове пакування доказів із зазначенням на упаковці певних відомостей. Докази можуть зберігатися в сейфі у слідчого, але з дотриманням вимог щодо їх пакування та відповідальність за таке зберігання несе слідчий.

Крім того, здійснення огляду речових доказів не звільняє слідчого від його упаковки після проведення процесуальних дій та належного зберігання доказів, яке має оформлюватися, в тому числі, з занесенням записів в Книгу обліку речових доказів.

Однак, під час проведення перевірки стану дотримання службової дисципліни особовим складом Приморського відділу поліції в м. Одесі ГУ НП в Одеській області виявлені порушення в частині зберігання позивачем речових доказів, оскільки у відкритому сейфі позивача виявлений пістолет травматичної дій з набоями, який не упакований належним чином, на пакеті не містилося будь-яких даних щодо цього доказу, його належності до певного кримінального провадження, жодних записів щодо цього доказу не містилося в Книзі обліку речових доказів щодо його отримання позивачем, а оскільки позивач є слідчим в кримінальному провадженні, в якому вилучений такий доказ саме він має відповідати за ці порушення.

Фактичні обставини щодо зберігання позивачем речових доказів, ним не заперечується та підтверджуються як поясненнями позивача та представника відповідача так і відеофіксацією процесу проведення перевірки (диск оглянутий судом під час розгляду справи за участю сторін), однак позивач зазначає, що він не вилучав цей доказ та не мав вносити запис в Книгу обліку речових доказів, йому цей доказ надав старший групи слідчих в кримінальному провадженні для проведення огляду, розпакований речових доказ був в зв`язку з його оглядом, при цьому позивач зазначає, що від час проведення службового розслідування всі ці питання не з`ясовувалися та службове розслідування проведено поверхово.

Однак, суд не погоджується з такими твердженнями, оскільки з наданих позивачем пояснень під час проведення службового розслідування, не вбачається та обставина, що позивач входить до групи слідчих, що відповідальність за збереження речового доказу несе інший слідчий, що цей речовий доказ наданий йому іншим слідчим, позивач не зазначав, що справа знаходиться не у нього в провадженні та фактично речових доказ був знайдений у відкритому сейфі позивача не запакований, будь-яких доказів того, що цей доказ оглядався позивачем не має, позивач не зазначає про складання будь-якого процесуального документу при огляді речового доказу, тощо.

Суд звертає увагу, що при відсутності будь-яких записів в Книзі обліку речових доказів, цей доказ знаходився саме у позивача, кримінальне провадження знаходилося у позивача, цей доказ був неналежним чином запакований в порушення вимог «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», а тому матеріалами справи підтверджується допущення позивачем порушень при зберіганні речових доказів.

Щодо тверджень позивача про те, що відповідачем порушений термін проведення службового розслідування, службове розслідування проводиться за рапортом, а не доповідною запискою, про невірне формування складу комісії з проведення службового розслідування, оскільки виявлені порушення КПК України, не дослідження заохочень та стягнень, характеристики позивача, підписання висновку не всіма членами комісії, тощо, суд ці твердження не приймає до уваги, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Службове розслідування розпочато наказом ГУ НП в Одеській області від 02.06.2020 року №1277, на підставі доповідної записки голови дисциплінарної комісії, наказом від 01.07.2020 року №1539, терміни проведення службового розслідування продовжені до 01.08.2020 року та враховуючи, що 01.08.2020 року припадає на вихідний день Висновок був підписаний в перший робочій день після вихідних, тобто 03.08.2020 року, а тому суд не вбачає порушень щодо строків проведення службового розслідування.

Також, суд не вбачає порушень в частині призначення службового розслідування на підставі доповідної записки, а не рапорту, оскільки в доповідній записці містяться дані щодо виявлення ознак дисциплінарного проступку, в тому числі, в діях позивача.

Щодо формування складу комісії, суд звертає увагу, що позивача притягнуто до відповідальності не за порушення норм КПК України, а за порушення вимог «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересилання, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року №1104.

Щодо тверджень позивача про протиправність Висновку службового розслідування з підстав не підписання його всіма членами комісії, суд звертає увагу, що з шести членів комісії, п`ять членів комісії підписали цей Висновок та враховуючи перебування члена комісії у відпустці та обмежені терміни проведення службового розслідування, яке має бути звершене протягом 2х місяців, Висновок складений із зазначенням про перебування у відпустці однієї особи, що ніяким чином не впливає на результати проведення розслідування.

При проведенні службового розслідування також комісією досліджувався послужний список позивача, який містить заохочення та стягнення, а також в висновку зазначено про позитивну характеристику позивача, що свідчить про дослідження комісією даних щодо особи порушника, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, тощо.

Таким чином, суд приходить до висновку про правомірність оскаржуваного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а тому у суду відсутні підстави для його скасування.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014, ) про скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №2068 від 28.08.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача - начальника слідчого відділення слідчого відділу Приморського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки, встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 08.02.2020 року.

Суддя Л.І. Свида

.