Справа № 440/4392/20
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 р. Справа № 440/4392/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 року (головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол) по справі № 440/4392/20

за позовом Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн"

до Головного управління ДПС у Полтавській області , Управління у місті Полтаві Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Дочірнє підприємство "Сміт Юкрейн" (далі позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 05.08.2020 №.

В обґрунтування позову зазначило, що позивачем 24.12.2019 своєчасно, протягом операційного дня направлена на реєстрацію до ДПС України податкова накладна №115 від 02.12.2019, яка своєчасно не зареєстрована, квитанція податковим органом на адресу підприємства не надіслана. Також просить врахувати інформацію ДПС України , в якій з посилання на проведення слідчих дій у ДФС України та ДПС України зазначено, що з 19.12.2019 електронні сервіси функціонували не в повному обсязі, але з 22-30 24.12.2019 працюють у штатному режимі, податкові накладні, які направлені платниками податків до ДПС України 20, 23 чи 24 грудня будуть зареєстровані 26 грудня.

Також, 24.12.2019 о 17-16 на реєстрацію до ДПС України була направлена податкова накладна за №116 від 13.12.2019, на яку 27.12.2019 о 14-57 була отримана квитанція про її реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних. За таких обставин позивач вважає, що податкове повідомлення-рішення від 05.08.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 286950,01 грн застосовано штраф у розмірі 10 % у сумі 28695 грн, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 у задоволенні позову відмовлено.

Дочірнє підприємство "Сміт Юкрейн", не погодившись із рішенням суду, подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, неповне з`ясування судом обставин справи просило скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

В обґрунтування вимог зазначило, що судом першої інстанції не враховано, що позивач вчинив всі дії, які від нього залежали для своєчасного направлення податкової накладної на реєстрацію, що свідчить про відсутність його вини у несвоєчасній реєстрації, доказів зворотнього відповідачем не надано. Отже, підстави для застосування штрафних санкцій у відповідача відсутні.

Управління у місті Полтаві Головного управління ДПС у Полтавській області (відповідач 1), ГУ ДПС у Полтавській області (відповідач 2) не подали відзив на апеляційну скаргу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що 02.07.2020 ГУ ДПС у Полтавській області проведено камеральну перевірку Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за грудень 2019 року, за результатами якої складено акт № 47559/16-31-50-04-11/33470805 від 02.07.2020 (а.с.6-7).

В акті перевірки зазначено про порушення позивачем п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України - строків реєстрації податкової накладної № 115 від 02.12.2019 із затримкою до 15 календарних днів.

22.07.2020 позивач подав заперечення на акт перевірки, за результатом розгляду яких 31.07.2020 відповідач зазначив, що висновки акту камеральної перевірки від 02.07.2019 відповідають вимогам чинного законодавства України (а.с. 8-12).

05.08.2020 відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № , яким накладено штраф в розмірі 10% у сумі 28 695,00 грн за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів, на суму ПДВ 286 950,01 грн (а.с. 14).

Позивач, не погоджуючись із податковим повідомленням - рішенням, звернувся з даним позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення позивачем термінів реєстрації податкової накладної встановлений, а отже контролюючим органом правомірно застосовано штрафні санкції.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (далі -ПК України) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1цієї статті та/або п. 192.1ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок № 1246 )

Відповідно до п.п. 2, 3 Порядку № 1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з п.п. 13, 14 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п.120-1.1ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема, 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з доведеності несвоєчасної реєстрації позивачем у Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №115 від 02.12.2019.

Колегія суддів вважає вказані висновки помилковими з огляду на наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 24.12.2019 о 17:05 год позивач направив на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну № 115 від 02.12.2019 на суму ПДВ 286 950,01 грн, що підтверджується звітом з програмного забезпечення «M.E.Doc» (а.с. 18-19).

Згідно звіту, сформованого програмним забезпеченням «M.E.Doc» по податковій накладній № 115 від 02.12.2019, при її надсиланні був сформований електронний файл «0805J20191601.XML», який підписаний електронним цифровим підписом уповноваженої особи Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" та надісланий до ЄРПН з використанням електронної пошти.

Суд першої інстанції, розглядаючи справу, зазначив, що вказаний звіт є неналежним доказом підтвердження направлення на реєстрацію податкової накладної, оскільки з нього неможливо встановити зміст звіту.

Колегія суддів зазначає, що приписами ч. 4 ст. 9, ч. 4 ст. 77 КАС України, суд наділений правом збирати докази з власної ініціативи, а також повноваженням сприяти в реалізації обов`язку доказування (у випадку неможливості самостійного надання особами, які беруть участь у справі доказів) і витребовувати необхідні докази.

Разом з тим, судом першої інстанції всупереч вищезазначеним вимогам КАС України достовірно не з`ясовано чи направлялась податкова накладна до ДПС України саме 24.12.2019, не витребувано додаткові пояснення із наданням доказів в їх підтвердження у позивача.

Натомість, позивачем суду апеляційної інстанції надано звернення позивача до ТОВ «М.Е.ДОК», з вимогою надати розшифровку квитанції від 24.12.2019 та відповідь на вказане звернення.

З відповіді ТОВ «М.Е.ДОК» від 10.11.2020 вбачається, що файл з назвою 0805J20191601.XML було відправлено до ДПС України 24.12.2019 о 17:05 год з використанням електронної пошти.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Відповідно до ч.1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені докази підтверджують факт успішного формування та відправки податкової накладної до ДПС України саме 24.12.2019 протягом операційного дня.

Водночас, квитанція про прийняття або неприйняття податкової накладної не була направлена позивачу протягом операційного дня, хоча податкова накладна направлялась на реєстрацію в межах строку, встановленого статтею 201 ПК України.

02.01.2020 позивач повторно направив на реєстрацію податкову накладну № 115 від 02.12.2019, яка була зареєстрована у ЄРПН (а.с. 20-22).

Колегія суддів зазначає, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.

Враховуючи положення п. 201.10 ст. 201 ПК України, у разі відсутності у межах операційного дня надісланої контролюючим органом квитанції, що підтверджує прийняття податкової накладної або відмову у її прийнятті, така податкова накладна вважається зареєстрованою датою її надсилання.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 28.10.2020 по справі № 620/817/19.

Колегія суддів зазначає, що позивач виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення в електронну систему документообігу податкової накладної, однак до завершення операційного дня йому ДПС не було надіслано квитанції про прийняття податкової накладної або відмову в її прийнятті.

При цьому, причини, з яких податкова накладна не була доставлена та зареєстрована у ЄРПН саме 24.12.2019 знаходяться поза волею та можливістю впливу платника податку, оскільки належне ведення та функціонування автоматизованої системи належить до повноважень саме ДПС.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної вчинено всіх необхідних дій, натомість її реєстрація здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, таким чином відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.

Висновки суду першої інстанції щодо не направлення позивачем податкової накладної № 115 від 02.12.2019 саме 24.12.2019, оскільки в цей день ним направлялась інша податкова накладна №116 від 13.12.2019, яка доставлена та отримана ДПС України, колегія суддів вважає помилковими, та такими що ґрунтуються на припущеннях з огляду на наступне.

Публікацією з офіційного веб-сайту ДПС України від 24.12.2019, контролюючим органом повідомлено, що у зв`язку з проведенням слідчих дій у ДФС України та ДПС України з 19.12.2019 електронні сервіси тимчасово функціонують не в повному обсязі, але з 24.12.2019 22.30 год. працюють у штатному режимі. Подтакові накладні , які направлені платниками податків до ДПС 20,23 чи 24 грудня будуть зареєстровані 26 грудня (а.с. 29).

Таким чином, колегія суддів зазначає, що надіслання до ДПС України 24.12.2019 податкової накладної №116 від 13.12.2019 о 17.06 год не є беззаперечним свідченням того, що позивачем не направлялась в цей день о 17.05 год податкова накладна № 115 від 02.12.2019 з огляду на технічні несправності в електронному сервісі ДПС України.

Колегія суддів зауважує, що вказані обставини не можуть слугувати підставою для позбавлення платника податків можливості своєчасної реєстрації податкових накладних.

Враховуючи, що реєстрація податкової накладної відбулась з порушенням строку не з вини позивача, тому рішення контролюючого органу про застосування штрафних санкцій є неправомірним, адже ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що пп. 4.1.4 п. 4.1. ст. 4 ПК України закріплено принцип презумпції правомірності рішень платника податку. Належне застосування вищенаведеного принципу забезпечує реалізацію однієї зі складових верховенства права - правової визначеності. Саме можливість платника податків чітко розуміти та передбачати правові наслідки вчинюваних дій має фундаментальне значення для правильності його застосування.

Так, у пункті 78 постанови Великої Палати Верховного Суду від 1 липня 2020 року у справі №260/81/19 зроблено висновок про те, що за правилами ЄСПЛ, яка сформувалась з питань імперативності правил про прийняття рішення на користь платника податків, у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків (справа "Сєрков проти України". Заява " 39766/05, пункт 43).

Отже, у разі виникнення спору між платником податків та державою суд не може відмовити громадянину в захисті лише через сумніви в правомірності його дій. Особливість розподілу тягаря доказування в адміністративних справах не дозволяє трактувати "сумніви" інакше, як неспроможність фіскального органу переконливо довести обґрунтованість та правомірність власних дій у спірних відносинах, тобто невиконання ним свого процесуального обов`язку.

Натомість недоведення державним органом обґрунтованості та законності висновків, покладених в основу прийняття оскаржуваних рішень, має стати підставою для надання захисту платнику податків, якщо вчинене ним, на думку державного органу порушення, не було переконливо доведено перед судом. Будь-який інший підхід не відповідатиме завданням адміністративного судочинства.

Разом з тим, у цій справі, як зазначено вище, Відповідачем не доведено обґрунтованості та відповідності нормам чинного законодавства висновків щодо допущення позивачем порушень чинного податкового законодавства.

З огляду на зазначене колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 05.08.2020.

Натомість суд першої інстанції, неповно дослідив обставини справи, неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до помилкового висновку про відмову в задоволенні позову.

За приписами п. 2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, в той час як доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову.

Стосовно розподілу витрат зі сплати судового збору, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної інстанції ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судом встановлено, що позивачем понесені витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 2 197,00 грн. та апеляційної скарги 3 295,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 12.08.2020 № 2336 та від 18.11.2020 № 2928.

Проте, відповідно до п.п.1,2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позову до сплати підлягав судовий збір у розмірі 2102,00 грн, за подання апеляційної скарги - 3153,00 грн.

Враховуючи, що за наслідками судового розгляду позов задоволено, на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5 255,00 грн. (2 102,00 грн + 3 153,00 грн).

Керуючись ст. ст. 308, 311, 317, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 по справі № 440/4392/20 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати та скасувати податкове повідомлення-рішення від 05.08.2020 №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (, вул. Європейська,4, м. Полтава, 36014) на користь Дочірнього підприємства "Сміт Юкрейн" (, вул. Європейська, 225,офіс 203,м. Полтава, 36008) витрати по сплаті судового збору у розмірі 5 255 (п`ять тисяч двісті п`ятдесят п`ять) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій