Справа № 826/5979/16
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2021-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2021 року м. Київ № 826/5979/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрівської Н.А.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд»
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання протиправними та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Укрінжинірбуд») звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі по тексту - відповідач, ДАБІ), у якому просив визнати протиправними та скасувати постанови від 25 березня 2016 року №024/40-212-10/2383, №026/40-212-10/2385, №025/40-212-10/2384 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на те, що оскаржувані у цьому провадженні рішення ДАБІ є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки ТОВ «Укрінжинірбуд» для виконання робіт із будівництва об`єкту «Будівництво дитячої дошкільної установи по вул. Покришкіна, 8 в місті Вінниці» не укладало будь-яких договорів підряду із замовником будівництва та не має жодного відношення до будівництва вказаного об`єкта; позивача не було повідомлено про перевірку, внаслідок чого ТОВ «Укрінжинірбуд» не мало можливості скористатись наданими йому правами в межах спірних відносин; представник суб`єкта будівництва, який був присутній під час проведення перевірки, не має жодного відношення до позивача.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва під головуванням судді Огурцова О.П. від 14 квітня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/5979/16, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що ДАБІ не погоджується із заявленими позовними вимогами, оскільки за наслідками встановлених під час перевірки порушень позивачем містобудівного законодавства та за наслідками розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено оскаржувані постанови про накладення на позивача штрафних санкцій за виявлені порушення.

Як свідчать матеріали справи, у судовому засіданні 30 вересня 2016 року допитані в якості свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надали пояснення стосовно проведеної перевірки, зокрема, зазначили про складення акта перевірки не за місцем проведення перевірки та про прибуття на об`єкт перевірки тричі під час її проведення (дані підтверджуються звукозаписом судового засідання).

На підставі розпорядження про повторний автоматизований розподіл від 10 жовтня 2017 року №4628 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 жовтня 2017 року визначено суддю Дегтярьову О.В. для розгляду адміністративної справи №826/5979/16.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 грудня 2017 року адміністративну справу прийнято до провадження та призначено попереднє судове засідання.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України шляхом викладення його в новій редакції.

Пунктом 10 підпункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядається за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

На підставі розпорядження про повторний автоматизований розподіл від 22 січня 2018 року №406 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 січня 2018 року визначено суддю ОСОБА_3 для розгляду адміністративної справи №826/5979/16 та вказану справу 23 січня 2018 року передано на розгляд судді Добрівській Н.А.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 року адміністративну справу №826/5979/16 прийнято до провадження та призначено справу до розгляду у попередньому судовому засіданні за правилами Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, чинній на час постановлення ухвали.

При вирішенні питання щодо складу суду, яким має розглядатись ця адміністративна справа, судом враховано таке.

Згідно частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Як встановлено статтею 32 Кодексу адміністративного судочинства України, усі адміністративні справи в суді першої інстанції, крім випадків, встановлених цим Кодексом, розглядаються і вирішуються суддею одноособово.

Відповідно до статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Відповідно до частини другої статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Статтею 35 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом (стаття 242).

Враховуючи, що згідно ухвали суду від 12 березня 2018 року відбулася зміна складу суду, що має наслідком розгляд справи спочатку, відсутність визначення складу колегії суддів, а також з метою дотримання статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про розгляд справи одноособово.

У підготовчому засіданні 11 квітня 2018 року суд протокольною ухвалою ухвалив закінчити підготовче провадження та, враховуючи наявність клопотань сторін щодо здійснення розгляду справи у їх відсутність, призначив справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2018 року сторін повідомлено про призначення адміністративної справи №826/5979/16 до судового розгляду в порядку письмового провадження.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд справи в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Ознайомившись із письмово викладеними доводами учасників справи, дослідивши подані документи і матеріали, суд встановив такі обставини справи.

Матеріалами справи підтверджено, що посадовими особами відповідача у присутності представника суб`єкта будівництва - керівника проекту ОСОБА_4 відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553), на підставі письмового звернення гр. ОСОБА_5 та інші проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ТОВ «Рендінвест» (замовник будівництва) та ТОВ «Укрінжинірбуд» (підрядна організація) на об`єкті будівництва «Будівництво дитячої дошкільної установи по АДРЕСА_1 », результати якої оформлено актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 березня 2016 року (далі по тексту - акт перевірки).

За результатами перевірки встановлено, що ТОВ «Рендінвест» та позивачем здійснюється будівництво дитячої дошкільної установи по вул. Покришкіна, 8в у місті Вінниця; документ, що надає право на виконання будівельних робіт на час проведення перевірки на об`єкті відсутній, що є порушенням вимог частини першої статті 34 та частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466; підрядна організація будівельні роботи на об`єкті здійснює за відсутності робочих креслень, виконавчих схем, загального журналу робіт, журналів спеціальних робіт, що є порушенням пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва»; будівельні роботи проводяться з порушенням ДБН, а саме - виконуються без підтвердження належної якості попередньо виконаних робіт і без складання актів на закриття прихованих робіт, що є порушенням вимог пунктів 9.8 та 9.8.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва». Акт не містить відміток про відмову від підпису та від отримання, про надіслання поштою.

У зв`язку з виявленням під час перевірки порушень, зокрема позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою відповідача складено 3 протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10 березня 2016 року, відповідно до якого розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 25 березня 2016 року; протоколи не містять відмітки про відмову від підписання та про надіслання поштою.

Приписом від 10 березня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від ТОВ «Укрінжинірбуд» вимагається забезпечити дотримання вимог державних будівельних норм для житлових будинків у термін до 10 квітня 2016 року. У приписі відсутні відмітки про відмову від отримання та про направлення поштою.

Постановою від 25 березня 2016 року №024/40-212-10/2383 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ТОВ «Укрінжинірбуд» у зв`язку з порушенням пунктів 9.8 та 9.8.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 62101,00 грн.; у постанові відсутні відмітки про одержання чи про надіслання поштою.

Постановою від 25 березня 2016 року №026/40-212-10/2385 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ТОВ «Укрінжинірбуд» у зв`язку з порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», вимог пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 24804,00 грн.; у постанові відсутні відмітки про одержання чи про надіслання поштою.

Постановою від 25 березня 2016 року №025/40-212-10/2384 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ТОВ «Укрінжинірбуд» у зв`язку з порушенням частини першої статті 34 та частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 4 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 124020,00 грн.; у постанові відсутні відмітки про одержання чи про надіслання поштою.

Копію акта перевірки, припису про усунення порушень від 10 березня 2016 року та протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10 березня 2016 року надіслано позивачу супровідним листом від 10 березня 2016 року №40-212-10/1760 та отримано ним 17 березня 2016 року згідно наявної в матеріалах справи копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

За змістом пункту 6 частини першої статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності полягає, зокрема, у державному архітектурно-будівельному контролі, який згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю.

У відповідності до змісту абзаців 1, 4 частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За змістом пункт 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553 у редакції на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 3, 4 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який вони представляють.

Підставами для проведення позапланової перевірки, згідно пункту 7 Порядку №553 є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом першим пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У свою чергу, за частиною третьою статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (у відповідній редакції) суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За змістом частин першої - третьої статті 7 вказаного Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

- найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

- найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

- місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

- номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід;

- перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;

- дата початку та дата закінчення заходу;

- тип заходу (плановий або позаплановий);

- вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

- підстави для здійснення заходу;

- предмет здійснення заходу;

- інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Наведене розуміння зазначених норм права в обсязі встановлених у справі фактичних обставин, описаних вище, зважаючи на їх зміст та юридичну природу, переконує в тому, що вирішуючи спір щодо правомірності спірних рішень, суд зобов`язаний дати оцінку законності підстав для призначення та проведення позапланової перевірки, порядку проведення перевірки, за результатами якої прийняті такі рішення.

Відповідно до пунктів 11, 12 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Системний аналіз вищевикладених положень дає підстави для висновку про те, що відповідач під час здійснення перевірки зобов`язаний у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, і шляхом витребовування інформації та документів, які необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; позивач, в свою чергу, зобов`язаний на вимогу ДАБІ надавати такі документи.

У запереченнях на позовну заяву відповідачем зазначено про відсутність у ДАБІ обов`язку повідомляти суб`єкта господарювання , який здійснює свою діяльність у сфері містобудування, про плановий чи позаплановий захід державного контролю та про визначення права, а не обов`язку позивача бути присутнім під час проведення перевірки.

Проте, суд зазначає, що Порядком №553 визначено обов`язок відповідача під час проведення позапланової перевірки посадова пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, а також обов`язок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідачем, на якого покладено обов`язок доказування в адміністративному процесі, не надано суду жодних пояснень та доказів на підтвердження виконання посадовими особами під час проведення перевірки позивача в межах спірних відносин пред`явлення службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, як і не надано доказів здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності представника позивача.

При цьому, відповідачем жодними доказами не спростовано відсутність представника позивача під час проведення перевірки.

Позивачем, в свою чергу, надано пояснення та довідку, з яких вбачається, що зазначений в акті перевірки представник суб`єкта будівництва - керівник проекту ОСОБА_4 не є представником позивача.

Зазначене в сукупності свідчить про порушення посадовими особами відповідача під час проведення перевірки вимог Порядку №553, що, в свою чергу, свідчить про те, що позивачу не надано можливості скористатись наданими йому правами, зокрема, подачі пояснень та документів в межах спірних відносин та, як наслідок, є підстави вважати, що відповідач під час здійснення перевірки здійснив державний архітектурно-будівельний контроль не у повному обсязі, зокрема, не витребував інформацію та документи, які необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а позивач був позбавлений можливості на вимогу ДАБІ надавати такі документи.

З урахуванням викладеного у суду є підстави вважати, що під час здійснення позапланової перевірки позивача, результати якої оформлені актом перевірки, відповідачем не у повному обсязі здійснено державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 778, діючої на момент виникнення правовідносин), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються у тому числі Держархбудінспекцією, а накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому - четвертому пункту 2, мають право, у тому числі, головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 27 травня 2020 року в адміністративній справі №826/19549/16 за позовом ТОВ «Проектно-інвестиційна сервісна компанія» до ДАБІ України про визнання протиправними та скасування постанови і припису (https://reyestr.court.gov.ua/Review/89459418) за результатами оцінки обставин, що передували складенню акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2016 року та рішень, прийнятих за результатом проведення такої перевірки дійшов таких висновків (пункти 27-32 постанови).

Будь-які процедурні порушення, пов`язані із самим процесом оформлення результатів діяльності суб`єктів владних повноважень по фіксації недотримання суб`єктом приватного права вимог законодавства оцінюється судом з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу, зокрема, між інтересами особи правопорушника, публічними інтересами, які проявляються у забезпеченні дотримання законодавства, у тому числі і у сфері містобудівної діяльності. Зазначене, особливо стосується фіксації порушень з боку суб`єктів приватного права у сфері використання найманої оплачуваної праці. Такі формальні неточності не можуть бути, за загальним правилом, самостійною підставою для скасування по суті правомірних рішень суб`єктів владних повноважень, спрямованих на забезпечення законності та захист інтересів працівників у процесі реалізації ними конституційного права на працю.

Зміст наведених вище правових норми дає підстави для висновку, що посадові особи відповідача мали право приступити до проведення позапланової перевірки позивача лише за наявності підстав для її проведення та за умови пред`явлення службового посвідчення та направлення на проведення вказаної перевірки.

При цьому проведення перевірки у встановленому законом порядку є передумовою для прийняття рішень за її наслідками у разі встановлення контролюючим органом порушень. У разі недотримання встановлених вимог така перевірка є протиправною, а в контролюючого органу відсутні підстави для прийняття рішення за результатами цієї перевірки.

Проте, як встановлено судом у ході розгляду даної справи, відповідачем не надано жодних доказів виконання посадовою особою під час проведення перевірки в межах спірних відносин положень Порядку №553 шляхом пред`явлення до початку проведення перевірки службового посвідчення та надання для ознайомлення направлення на проведення перевірки, здійснення перевірки у присутності представника позивача, суд вважає, що у відповідача були відсутні правові підстави для початку проведення позапланової перевірки позивача, результати якої оформлені актом перевірки. Як наслідок, позивач був позбавлений можливості виконати покладені на нього положеннями пункту 14 Порядку №553 обов`язки та скористатися наданими йому положеннями пункту 13 Порядку №553 правами, зокрема вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Тобто, у спірному випадку відповідачем допущені істотні порушення вимог законодавства щодо порядку проведення позапланової перевірки, що свідчить про недотримання необхідного балансу між метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким є дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, та порушенням прав позивача і це є самостійною підставою для визнання протиправними і скасування прийнятих за наслідками такої перевірки рішень органу державної архітектурно-будівельної інспекції.

Отже, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду висловлену у постанові від 23 жовтня 2018 року при розгляді справи №822/1817/18.

З огляду на зазначене в сукупності, оскільки оскаржувані постанови було прийнято за результатами перевірки, факт протиправності проведення якої, як і те, що її результати не можуть вважатися такими, що отримані з дотримання вимог чинного законодавства та були підставою для прийняття відповідачем рішень, встановлено Верховним Судом, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання постанов від 25 березня 2016 року №024/40-212-10/2383, №026/40-212-10/2385, №025/40-212-10/2384 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постанову протиправними та їх скасування.

При цьому, судом не приймаються до уваги доводи позивача щодо того, що ТОВ «Укрінжинірбуд» не має жодного відношення до об`єкта будівництва, який підлягав перевірці в межах спірних відносин, оскільки матеріалами справи підтверджено, що відповідно до декларації про початок будівельних робіт дитячої дошкільної установи на 210 місць по вул. Покришкіна, 8В, поданою ТОВ «Рендінвест» та зареєстрованою Вінницькою міською радою 10 лютого 2016 року позивач зазначений як генеральний підрядник, про що також свідчить роздруківка витягу з офіційного сайту ДАБІ, в якій також підрядником зазначено ТОВ «Укрінжинірбуд».

Проте, зазначене не спростовує наявність численних порушень відповідачем порядку проведення перевірки в межах спірних відносин.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статтями 2, 3, 5-11, 73-77, 79, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд» задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати постанови від 25 березня 2016 року №024/40-212-10/2383, №026/40-212-10/2385, №025/40-212-10/2384 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінжинірбуд» (; адреса: 08140, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Білогородка, вул. Тернівська, буд. 2А) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 4616 (чотири тисячі шістсот шістнадцять) гривень 30 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (; адреса: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, буд. 26).

Рішення набирає законної сили у порядку, встановленому в статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено протягом 30 днів з моменту складення повного тексту до суду апеляційної інстанції в порядку, визначеному статтями 293, 296, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя Н.А. Добрівська