Справа № 540/1683/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/1683/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі про визнання протиправної та скасування вимоги від 15.02.2019 р.№ Ф-10191-51 та рішення від 12.03.2020 р, № , зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

І. Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (надалі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (надалі - відповідач, ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі), у якому з урахуванням заяви від 03.09.2020 р., просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 12 березня 2020 року № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, який позивачу нараховано штраф у розмірі 4 573,42 грн. та пеня у розмірі 11 452,45 грн., разом 16 025,87 грн.;

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі щодо нарахування ОСОБА_1 суми боргу ( недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 р. по 15.05.2019 р. в сумі 21 967,02 гривень та зобов`язати ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі внести зміни до інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення нарахованої суми боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 15.02.2019.

ІІ. Позиція позивача та заперечення відповідача

Вказані вимоги позивачка обґрунтовує тим, що була зареєстрована, як фізична особа-підприємець з 2000 р., проте, у травні 2019 р. подала заяву до державного реєстратора про припинення підприємницької діяльності. При цьому, вказує, що протягом вказаного періоду підприємницькою діяльністю не займалася, доходів не отримувала та не подавала жодних звітів до податкової, оскільки у період з 2005 року по теперішній час є офіційно працевлаштованою і єдиний соціальний внесок за неї сплачує роботодавець. Верховний Суд у постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 440/2149/19 вказав, якщо особа є найманим працівником і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, тому мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем. З огляду на викладене, вважає, що відповідачем протиправно нараховано їй суми боргу ( недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 р. по 15.05.2019 р. в сумі 21 967,02 грн., які були безпідставно нею сплачено, а тому рішення від 12 березня 2020 року № про нарахування позивачці штрафу у сумі 4 573,42 грн. та пені у розмірі 11 452,45 грн. є протиправним та підлягає скасуванню. Оскільки нарахування, збільшення або зменшення сум зобов`язань платника податків, його податкового боргу, розрахунки з бюджетом відображаються в інтегрованій картці, у платника податків наявний матеріально-правовий інтерес в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань, тому просить зобов`язати відповідача внести зміни до інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення нарахованої суми боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 15.02.2019.

28.08.2020 року відповідачем надано до суду відзив на позов, яким заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки згідно інтегрованих карток АІС "Податковий блок", 26.12.2019 заборгованість по єдиному соціальному внеску погашена платником податків в повному обсязі. Відповідно до п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464- VI (у редакції, що діє з 01.01.2015) за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) сум єдиного внеску з 01.01.2015 накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум. Одночасно на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (ч. 10 ст. 25 Закону №2464). Відповідно до вказаних норм Закону № 2464- VI відповідачем було сформовано та направлено позивачці оскаржуване рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені від 12.03.2020 № в сумі 16025,87 гривень. Разом з тим, звертає увагу суду, що відповідно до інтегрованих карток платника податків, станом на 26.08.2020 року, скасовано автоматично розрахованих штрафних санкцій за несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску (71040000) у сумі 4573,42 грн., та пені у сумі 11452,45 грн.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 28.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України.

Ухвалою суду від 28.07.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі в редакції від 30.06.2020 р. в частині позовних вимог щодо визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 15.02.2019 року № Ф-10191-51 на суму 18 276,72 грн. залишено без розгляду.

Ухвалою суду від 28.07.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі в редакції від 30.06.2020 р. в частині позовних вимог щодо визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 06.12.2019 року № Ф-10191-51 на суму 21967,02 грн. повернуто позивачу.

На момент відкриття провадження у даній справі, 17.07.2020 року набув чинності ЗУ №731-IX від 18.06.2020 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", п. 2 розділу ІІ цього Закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Тобто, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону №540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом - 06.08.2020 року.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 13.10.2020 року №956 з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), строк карантину на території України продовжено до 31.12.2020 року.

Враховуючи, що на дату розгляду справи від сторін не надходили заяви про продовження такого строку суд вважає за можливе провести розгляд справ на підставі наявних документів.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

ОСОБА_1 перебуває у стані припинення підприємницькою діяльності фізичної особи-підприємця за власним рішенням, що підтверджується описом документів, надаються фізичною особою державному реєстратору для проведення реєстраційної дії від 15.05.2019 р. у реєстраційній справі 2 497 001758 53.

15 лютого 2019 року ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі складено вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-10191-51 на суму 18 276,72 гривень

06 грудня 2019 року ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі складено вимогу про сплату боргу (недоїмки)№ Ф-10191-51 на суму 21967,02 грн.

Згідно інтегрованих карток АІС "Податковий блок", станом на 26.12.2019 вказані суми заборгованість по єдиному соціальному внеску погашені ОСОБА_1 в повному обсязі.

12 березня 2020 року ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийнято рішення № 5 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким нараховано штраф у розмірі 4573,42 гривень та пеня у розмірі 11 452,45 гривень.

Не погоджуючись з правомірністю вказаного рішення та вважаючи, що скасування нарахування вказаним рішенням штрафних санкцій та пені не призведе до поновлення сплачених сум в інтегрованій картці платника, позивачка звернулась до суду з даним адміністративним позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 4 Закону №2464-VI, платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування, та члени сімей цих осіб, які беруть участь у провадженні ними підприємницької діяльності.

Частиною другою статті 6 Закону №2464-VI встановлено обов`язок платника єдиного внеску своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 1 ст. 7 Закону №2464, єдиний внесок нараховується:

- для платників, зазначених у пункті 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб, та на суму доходу, що розподіляється між членами сім`ї фізичних осіб - підприємців, які беруть участь у провадженні ними підприємницької діяльності. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за кожну особу за місяць, у якому отримано дохід (прибуток);

- для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе та членів сім`ї, які беруть участь у провадженні ними підприємницької діяльності, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за кожну особу ( в редакції 2014 року).

Відповідно до п. 2, 3 ч. 1 ст. 7 Закону № 2464, єдиний внесок нараховується: для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

У разі, якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному році або окремому місяці звітного року, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального;

- для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску (в редакції з січня 2017 року).

Відповідно до частини одинадцятої статті 9 Закону №2464, у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються: фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (частина десята статті 25 Закону №2464).

За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум (пункт одинадцятий статті 25 Закону № 2464).

Також, згідно пункту першого розділу VII Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (надалі, Інструкція № 449), за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Підпункт 2 пункту другого розділу VII вказаної Інструкції передбачає, що за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум. За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум. При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції. Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів. При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.

Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 07.04.2016 за № 422 "Про затвердження Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Наказ № 422), оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами Державної фіскальної служби України в інформаційній системі органів ДФС. Для обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються інтегровані картки платників (далі - ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

VI. Оцінка суду

Системний аналіз наведених норм дає підстави вважати, що платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок. За несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірах визначених Законом, а на суму недоїмки нараховується пеня за кожний день прострочення платежу. Розрахунок фінансової санкції за несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

Таким чином, визначальним для вирішення справи є встановлення фактів несплати (несвоєчасної) сплати позивачем єдиного соціального внеску на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, а саме зворотного боку облікової картки платника єдиного соціального внеску фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , а також первинних документів щодо нарахування (декларації, розрахунки) та сплати (платіжні доручення) і виключно на підставі встановленого суд надає оцінку правомірності нарахування контролюючим органом штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, згідно оскаржуваних рішень.

Аналогічна правова позиція зазначена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.11.2018 у справі №813/4686/16.

З матеріалів справи слідує, що відповідачем застосовано до позивача спірні суму штрафних санкцій та нарахованої пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за період з 07.08.2019 до 17.05.2019 р.

При цьому, за позицією відповідача за даними інтегрованих карток АІС "Податковий блок" станом на 26.12.2019 заборгованість по єдиному соціальному внеску погашена ОСОБА_1 в повному обсязі, що також не заперечуються позивачкою.

Крім того, позивачка у змісті позову стверджує, що 16 червня 2020 року отримала по пошті копії вимог про сплату боргу (недоїмки) від 15 лютого 2019 року № Ф-10191-51 на суму 18 276,72 гривень та від 06 грудня 2019 року № Ф-10191-51 на суму 21 967,02 гривень, та після отримання від інспектора податкової інспекції в м. Олешки реквізити для сплати сплатила вказані суми недоїмки.

Оскільки суму податкового боргу зі сплати ЄСВ погашено позивачем із затримкою, тому контролюючим органом не порушено вимог чинного законодавства, здійснивши нарахування позивачці нарахування штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за оскаржуваним рішенням від 12 березня 2020 року № .

Разом з тим, суд вказує, що з 03 червня 2020 року до ЗУ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" внесено зміни, які впливають на спірні правовідносини.

Так, розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" ЗУ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" доповнено пунктом 9-15 такого змісту: "Підлягають списанню за заявою платника та у порядку, визначеному цим Законом, несплачені станом на день набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо усунення дискримінації за колом платників" з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом, суми недоїмки, нараховані платникам єдиного внеску, зазначеним у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо усунення дискримінації за колом платників", а також штрафи та пеня, нараховані на ці суми недоїмки, у разі якщо такими платниками не отримано дохід (прибуток) від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб, та за умови подання протягом 90 календарних днів з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо усунення дискримінації за колом платників":

а) платниками, зазначеними у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), - державному реєстратору за місцем знаходження реєстраційної справи фізичної особи - підприємця заяви про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності та до податкового органу - звітності відповідно до вимог частини другої статті 6 цього Закону за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо усунення дискримінації за колом платників". Зазначена звітність подається платником виключно у випадку, якщо вона не була подана раніше;

б) платниками, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, - до податкового органу за основним місцем обліку заяви про зняття з обліку як платника єдиного внеску та звітності відповідно до вимог частини другої статті 6 цього Закону за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо усунення дискримінації за колом платників". Зазначена звітність подається платником виключно у випадку, якщо вона не була подана раніше.

Після отримання у встановленому законом порядку відповідних відомостей від державного реєстратора або заяви про зняття з обліку як платника єдиного внеску та за умови подання платником єдиного внеску зазначеної звітності (якщо відповідна звітність не була подана раніше) податковий орган протягом 15 робочих днів проводить камеральну перевірку, за результатами якої приймає рішення про списання суми недоїмки, штрафних санкцій і пені або вмотивоване рішення про відмову списання суми недоїмки, штрафних санкцій і пені.

Тобто, законодавцем врегульовано процес списання виниклої у фізичних осіб-підприємців заборгованості зі сплати ЄСВ, які не здійснювали підприємницької діяльності з 2017 року та які вирішили припинити свою підприємницьку діяльність.

В даному випадку, як зазначено вище, позивачем 15.05.2019 р. вирішено припинити свою підприємницьку діяльність.

Як встановлено судом, відповідно до Доповідної записки начальника Херсонського управління від 26.08.2020 р. № 2240/21-22-51-05, адресованої в.о. начальника ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, на виконання вимог, передбачених пунктом 9-15 ЗУ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" відділом адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Херсонського управління ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі 20.08.2020 здійснено камеральну перевірку ОСОБА_1 та внесена пропозиція щодо скасування розрахованих штрафних санкцій за несвоєчасну сплату єдиного внеску в сумі 4 573,42 грн. та пені в сумі 11 452,45 грн.

При цьому, за даними витягу з ІКП платника ОСОБА_1 станом на 26.08.2020 р. скасовано автоматично розраховані штрафні санкції за несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску (71040000) у сумі 4573,42 грн., та пені у сумі 11 452,45 грн. згідно оскаржуваного рішення від 12 березня 2020 року № , що свідчить про відсутність спору.

VІІ. Висновок суду

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. ( частина 1 ст. 77 КАС України).

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

VІІІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до положень ст. 139 КАС України у разі відмови у задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, судові витрати не підлягають розподілу.

Разом з тим, суд вказує, що позивачем з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог заявлено дві вимоги немайнового характеру, зокрема,

- визнати протиправним та скасувати рішення від 12 березня 2020 року № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, який позивачу нараховано штраф у розмірі 4 573,42 грн. та пеня у розмірі 11 452,45 грн., разом 16 025,87 грн.;

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі щодо нарахування ОСОБА_1 суми боргу ( недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 р. по 15.05.2019 р. в сумі 21 967,02 гривень та зобов`язати ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі внести зміни до інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення нарахованої суми боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 15.02.2019.

Натомість, при зверненні до суду з даним позовом позивачкою сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн., що підтверджується платіжним документом від 21.07.2020 р., тобто за одну вимогу немайнового характеру.

При цьому, позивачкою не сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. за іншу вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI).

Стаття 7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" передбачає встановлення станом на 1 січня 2020 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 2102,00 грн.

Отже, за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру розмір судового збору повинен складати 840,80 грн.

Відповідно до п. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене та враховуючи, що за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову в повному обсязі, тому не сплачений за другу вимогу немайнового характеру судовий збір у сумі 840,80 грн. підлягає стягненню з ОСОБА_1 до Державного бюджету України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

У задоволені позову ОСОБА_1 (місце знаходження АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (місце знаходження 73026, м. Херсон, пр. Ушакова, 75, ) про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 до Державного бюджету України ( стягувач - Державна судова адміністрація України) за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір у розмірі 840,80 (вісімсот сорок грн. 80 коп.) грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.А. Дубровна

кат. 111060000