Справа № 160/2761/20
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
01 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 160/2761/20
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2020 року у справі № 160/2761/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2020 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подало 24.11.2020 року, за допомогою засобів поштового зв`язку, до суду, апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 24.11.2020 року. Повне судове рішення Дніпропетровським окружним адміністративним судом складено 12.06.2020 року, саме з моменту складання повного тексту рішення обчислюється тридцяти денний строк для оскарження рішення.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.12.2020 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати подання апеляційної скарги та докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також заявника зобов`язано надати докази сплати судового збору.

Заявнику апеляційної скарги повідомлено про можливість продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину, відповідно до п. 3 розділу VI КАС України, у разі подання відповідної заяви.

Відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, ухвала отримана 11.01.2021 року.

Судом звернуто увагу заявника апеляційної скарги, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Суд вказує, що згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до матеріалів справи, підтверджується, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2020 року отримане представником Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області 09.07.2020 року, згідно вхідної відмітки на копії супровідного листа (а.с. 79). Сам заявник апеляційної скарги погоджується, що копію рішення від 12.06.2020 року було отримано ним 09.07.2020 року.

Головним управлінням Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області була подана апеляційна скарга на рішення суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.09.2020 року апеляційна скарга повернута. Ухвала від 07.09.2020 року отримана Головним управлінням Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області 15.09.2020 року.

Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області скористалось правом повторного подання апеляційної скарги, апеляційна скарга подана 24.11.2020 року. Апеляційна скарга подана більше як через два місяці після повернення апеляційної скарги.

Разом з апеляційною скаргою, Головним управлінням Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області заявлено клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги, вказано, що строк порушено через відсутність належного фінансування та неможливість сплатити вчасно судовий збір.

Відсутність коштів, призначених для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

19.01.2021 року до суду надійшла уточнена заява про поновлення процесуального строку, вказано, що строк звернення з апеляційною скаргою порушений з підстави запровадженого в Україні карантину. Уряд продовжив дію карантинних заходів на території України до 31.03.2021 року.

Заявник апеляційної скарги має право на поновлення строку, у разі подання відповідної заяви та у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України (у редакції з 17.07.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 258, 261, 295, 298, 304, 309, 329, 332, 338, 342, 363, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суд вказує, що для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Відсутність коштів, призначених для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

Суд вказує, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, місцевого бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

До заяви про поновлення пропущеного строку не надано докази неможливості вчинення процесуальних дії щодо подання апеляційної скарги через впровадження карантину. Не вказано які непереборні обставини завадили звернутись до суду з апеляційною скаргою одразу після отримання 15.09.2020 року ухвали про повернення першої апеляційної скарги. Як карантинні заходи вплинули на діяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області щодо можливості подання апеляційних скарг на судові рішення.

В ухвалі від 08.01.2019 року у справі № 607/12771/16-ц Верховний Суд робить висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974 256), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Варто враховувати, що строк, визначений ст. 295 КАС України у зв`язку з запровадженим в Україні карантином, може бути поновлений у разі, якщо такий пропуск строку пов`язаний з заходами та обмеженнями запровадженими у зв`язку з карантином.

Також в ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Також не усунуто інші недоліки апеляційної скарги.

19.01.2021 року Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області надало до суду заяву про відстрочення сплати судового збору. Заяву обґрунтовує відсутністю бюджетних асигнувань для сплати судового збору, просить врахувати не отримання паспорта бюджетної програми на 2021 рік та кошториса на 2021 рік.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд уповноважений відстрочити сплату судового збору визначеному колу осіб. Відстрочення сплати може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» у спорах щодо захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд вказує, що для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів. Відсутністю бюджетного асигнування не є підставою не виконати свої обов`язки по сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги.

У задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору.

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2020 року у справі № 160/2761/20 та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані Головним управлінням Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області.

Відмовити Головному управлінню Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2020 року у справі № 160/2761/20.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова