Справа № 160/8408/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

04 лютого 2021 р. Справа № 160/8408/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І.В.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі заяву Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
22.07.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2020 з урахуванням ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2020 року про виправлення описки в судовому рішенні вищевказаний адміністративний позов задоволено, а саме:

- визнано протиправними дії Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України (49006, м. Дніпро, вул. Шмідта, 16, ) щодо відмови ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 ) у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 26, ) оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 р., у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.04.2019 р. основного розміру його пенсії;

- зобов`язано Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України (49006, м. Дніпро, вул. Шмідта, 16, ) підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 26, ) оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 ) станом на 05.03.2019 р., у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.04.2019 р. основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

27.01.2021 від Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення судового рішення у справі №160/8408/20, в обґрунтування якої зазначено, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухвалення судового акту є його неясність, невизначеність. Заявник вказує, що фактично роз`яснення судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акту, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Відповідно до частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

На підставі наведеної норми, враховуючи, що рішення від 30.10.2020 року було прийнято судом в порядку письмового провадження, суд вважає за необхідне провести розгляд заяви про роз`яснення судового рішення в порядку письмового провадження.

Вирішуючи заяву Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення судового рішення, суд виходить із наступного.

Відповідно до частини 1 статті 254 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

У пункті 12 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що судовим рішенням є рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 №7 роз`яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. Поставлені у заяві питання розглядаються тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Окремо, суд звертає увагу, що механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.06.2018 у справі №806/5194/15, а також неодноразово підтримана в ухвалах Верховного Суду від 03.11.2020 у справі №367/6388/16-а, від 16.12.2020 у справі №640/8980/19.

Більш того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 20.02.2019 у справі № 814/907/16 та від 01.09.2020 у справі № 806/984/18.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Із заяви про роз`яснення судового рішення судом встановлено, що заявник фактично просить роз`яснити порядок виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2020 у справі №160/8408/20, а саме: яким чином виконати рішення суду. Проте, чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Таким чином, із поданої заяви вбачається, що порушені заявником питання стосуються роз`яснення порядку та способу виконання рішення суду, а тому до них не може бути застосовано механізм, визначений статті 254 КАС України.

Крім того, суд зазначає, що приписами пункту 22 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що зразкова адміністративна справа типова адміністративна справа прийнята до провадження Верховним Судом як судом першої інстанції для постановлення зразкового рішення.

При ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи (ч. 3 ст. 291 КАС України).

Оскільки судом під час судового розгляду встановлено, що справа №160/8408/20 є типовою, то резолютивна частина рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2020 у справі №160/8408/20 (з урахуванням ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2020 року про виправлення описки в рішенні суду) була викладена відповідно до правової позиції, висловленої в постанові Великої Палати Верховного Суду у зразковій справі №160/8324/19 (провадження №Пз/9901/20/19), що додатково свідчить про відсутність труднощів для її розуміння.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що суть рішення зрозуміла та недвозначна, спосіб, у який викладено резолютивну частину вказаного рішення, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, у суду відсутні підстави для роз`яснення судового рішення в порядку статті 254 КАС України

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що у задоволені заяви Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення судового рішення слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 254, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі №160/8408/20 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, передбачені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно