Справа № 640/1125/20
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1125/20 Суддя (судді) першої інстанції: Келеберда В.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

01 лютого 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Єгорової Н.М.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Дніпроазот» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Дніпроазот» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» про визнання протиправними дій та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив позивач визнати протиправними дії по встановленню тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «Дніпропетровськгаз» та визнати протиправною і скасувати постанову № 3018 від 24.12.2019 «Про встановлення тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «Дніпропетровськгаз».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.06.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суд від 20.10.2020 позов задоволено частково: визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №3018 від 24.12.2019 «Про встановлення тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «Дніпропетровськгаз». У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

У подальшому, представником Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» - адвокатом Дороніною О.М. до Окружного адміністративного суду міста Києва подано заяву, у якій просить роз`яснити судове рішення від 09.06.2020 в частинах, які стосуються:

- встановлення календарного моменту, з якого постанову від 24.12.2019 №3018 скасовано, а також стосовно визначення меж чинності цієї постанови;

- стосовно дії тарифу для АТ «Дніпропетровськгаз», встановленого постановою НКРЕКП №1156 від 24.06.2020, прийнятою після ухвалення судом рішення у даній справі;

- щодо юридичних наслідків визнання постанови №3018 від 24.12.2019 протиправною та її скасування для АТ «Дніпропетровськгаз».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.12.2020 заяву задоволено частково:

- роз`яснено АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз», що скасована судом редакція постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 24.12.2019 №3018 «Про встановлення тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «Дніпропетровськгаз», що була предметом судового дослідження припинила свою дію з набранням чинності постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 24.06.2020 №1156 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 24 грудня 2019 року №3018»;

- роз`яснити АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз», що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 24.06.2020 №1156 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 24 грудня 2019 року №3018» прийнята пізніше, ніж ухвалено рішення суду у справі №640/1125/20, отже не була та не могла бути предметом розгляду у даної справи. У задоволенні заяви в іншій частині відмовлено.

Акціонерне товариство «Дніпроазот» в апеляційній скарзі просить скасувати вказану ухвалу та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні заяви роз`яснення рішення суду, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для роз`яснення судового рішення були відсутні.

АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Також третя особа просить розгляд апеляційної скарги здійснювати в судовому засіданні.

У свою чергу, колегія суддів наголошує на тому, що визначені у частині першій статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) умови є самостійними та не залежними один він одного для цілей застосування судом апеляційної інстанції письмової процедури розгляду спору. Тобто, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) є безпосередньою підставою для можливості застосування письмового провадження незалежно від наявності чи відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Відповідно до частини другої статті 311 КАС якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Водночас, з огляду на положення частин першої та четвертої статті 308 КАС, у суду відсутні підстави вважати необхідним розгляд справи здійснювати у судовому засіданні. Відповідних обставин судом апеляційної інстанції встановлено не було. Наявні в матеріалах справи та зібрані судом першої інстанції докази дають змогу у повній мірі встановити необхідні обставини справи та правильно вирішити спір.

Тому, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів не вбачає підстав для призначення її розгляду у судовому засіданні з викликом учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Роз`ясненню в порядку статті 254 КАС підлягає виключно сам зміст рішення, що є незрозумілим учаснику справи, а не спосіб та порядок його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, третя особа вказувала на те, що у неї постало питання щодо тлумачення змісту рішення в частині виникнення юридичних наслідків визнання протиправною та скасування постанови НКРЕКП від 24.12.2019 №3018, необхідності встановлення календарного моменту, з якого вказана постанова анульована, визначення часових меж чинності цієї постанови та моменту припинення її дії, оскільки існує ймовірність невірного виконання судового рішення, внаслідок неясності її резолютивної частини.

Наведені обґрунтування свідчать, що заявнику у повній мірі зрозуміле рішення суду, проте він просить суд роз`яснити питання, пов`язані, зокрема, із його застосуванням.

Колегія суддів наголошує, що суд в порядку роз`яснення свого рішення не може надавати оцінку правовим наслідкам його застосування та правовідносинам, які виникли після його ухвалення й не були предметом судового розгляду. Не може бути предметом роз`яснення рішення також і окреслення предмету судового спору, оскільки це жодним чином не стосується розуміння чи виконання ухваленого судового рішення.

Не зважаючи на це, третя особа просила роз`яснити, а суд першої інстанції роз`яснив правові наслідки застосування судового рішення з урахуванням обставин, що виникли після його ухвалення та не були предметом спору, а також безпідставно в порядку роз`яснення судового рішення роз`яснив питання, що стосується меж (предмету) розглянутого спору.

Так, питання визначення моменту, з якого оскаржувана постанова відповідача втрачає свою дію, не було спірним у даній справі, а роз`яснення предмету вирішеного спору та застосування судового рішення до обставин, що виникли після його ухвалення не є питаннями, які вирішуються в порядку статті 254 КАС.

Отже, постановивши оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції вийшов за межі предмету спору та фактично змінив зміст свого рішення, встановивши обставини, які не досліджувалися при його ухваленні.

У свою чергу, дослідивши рішення, яке просить роз`яснити Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» колегія суддів встановила, що воно є цілком зрозумілим, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності. У рішенні судом наведено відповідні мотиви, а у резолютивній частині чітко визначено результат вирішення позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви про роз`яснення рішення суду першої інстанції у спосіб, який просить заявник та який визначений судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про роз`яснення судового рішення у даній справі.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а заява про роз`яснення судового рішення залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 312, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Дніпроазот» задовольнити.

Скасувати на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року та ухвалити нове судове рішення, яким заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» про роз`яснення судового рішення у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Дніпроазот» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» про визнання протиправними дій та скасування постанови залишити без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Єгорова

Суддя А.Ю. Коротких