Справа № 260/927/19
Суддя: Запотічний Ігор Ігорович
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/927/19 пров. № А/857/13373/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Запотічного І.І.,

суддів Довгої О.І., Макарика В.Я.,

при секретарі судового засідання: Волошин М.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційні скарги ОСОБА_1 та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року (суддя Гебеш С.А., ухвалене у м. Ужгороді о 14:05, повний текст складено 05.10.2020) у справі № 260/927/19 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування рішення та зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області та з врахуванням заяви про уточнення прохальної частини позову від 17 грудня 2019 року просила: 1) поновити строк на подання адміністративного позову, оскільки оскаржуване рішення отримане 23 травня 2019 року, і на засідання органу, де приймалось рішення і яке нібито відбулося 17 травня 2019 року, позивач своєчасно не запрошувалася, хоча була добросовісна і цікавилася активно стадіями розгляду її заяви. Тому відповідачем штучно зменшено тридцятиденний строк на оскарження, однак тридцятий день на оскарження з моменту отримання оскаржуваного рішення припав на 22 червня 2019 року, що є вихідним днем - суботою, тому адміністративний позов подається у перший робочий день - понеділок - 24 червня 2019 року поштою; 2) ухвалити рішення, яким визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (код ЄДРПОУ - 37784267; 88000, м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 14) датоване 17 травня 2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю у її діях ознак дисциплінарного проступку по скарзі громадянки ОСОБА_2 ; 3) зобов`язати дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області відкрити дисциплінарну справу по скарзі ОСОБА_2 ; 4) судові витрати покласти на відповідача; 5) в порядку підготовки справи до розгляду витребувати від відповідача для огляду у судовому засіданні матеріали за скаргою ОСОБА_2 , в тому числі протокол засідання 17 травня 2019 року; 6) винести окрему ухвалу щодо голови КДКА Немеша П.Ф., Голови дисциплінарної палати КДКА - Гончарова В.В., членів Дисциплінарної палати КДКА - Кракосевича І.Р, ОСОБА_3 , які знаючи про завідомо незаконність ухваленого ними рішення, повторно вчинили незаконні дії, відмовивши повторно у відкритті дисциплінарного провадження з підстав, які визнані постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду незаконними, чим проявили явну неповагу до закону і ухвалених Іменем України рішень, що є порушенням присяги адвоката.

Також протокольною ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2019 року до участі в даній справі залучено ОСОБА_1 .

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 14, код ЄДРПОУ - 37784267) від 17 травня 2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ; Зобов`язано Дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 14, код ЄДРПОУ - 37784267) порушити дисциплінарну справу по скарзі ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ); Стягнуто з Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 14, код ЄДРПОУ - 37784267) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору у розмірі 768, 40 грн. (сімсот шістдесят вісім грн. сорок коп.), що сплачений згідно квитанції № від 15 липня 2019 року. В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, його оскаржили відповідач Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області та третя особа ОСОБА_1 .

Відповідач Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області подавши апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду, в якій покликаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при її прийнятті, на невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне зясування обставин справи просить скасувати оскаржуване судове рішення в частині задоволеного позову та прийняти нове рішення в цій частині, яким відмовити позивачу в задоволенні позову.

В обгрунтування апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що наявність постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.07.2019 р. та обставини щодо її невиконання не мали і не мають жодного правового значення для вирішення питання щодо правомірності чи неправомірності оскаржуваного рішення Дисциплінарної палати від 17.05.2019 року, а відтак не могли і не можуть враховуватися при вирішенні спору у даній справі. Зазначає, що наведенні у постановах суду від 28.01.2019р. та від 17.07.2019р. висновки Восьмого апеляційного адміністративного суду про те, що встановлення наявності або відсутності дисциплінарного поступку може бути здійснене лише на стадії розгляду та вирішення вже порушеної дисциплінарної справи не були і не є обовязковими для Дисциплінарної палати. Апелянт зазначає, що стадія вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження або про відмову у відкритті такого провадження за своєю суттю є тотожною стадії вирішення питання про прийняття до розгляду скарги на поведінку адвоката або про повернення цієї скарги без розгляду. Вказує, що до висновків про відсутність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку Дисциплінарна палата дійшла не на стадії вирішення питання про прийняття до розгляду скарги на поведінку цього адвоката, тобто не на стадії вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження, а на іншій стадії вже відкритого (розпочатого) дисциплінарного провадження. Також апелянт стверджує, що статті 38 і 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» регламентують такі стадії дисциплінарного провадження як проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи. Вказаними нормами Закону встановлено, що після проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на стадії порушення дисциплінарної справи можливе прийняття й рішення про відмову у порушенні дисциплінарної справи, а однією з самостійних підстав для прийняття такого рішення є відсутність у скарзі відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку. Відтак апелянт вважає, що оскаржуване рішення від 17.05.2019р. Дисциплінарна палата прийняла у межах наданих їй законом повноважень і у встановленому цим Законом порядку, шляхом дотримання відповідних стадій дисциплінарного провадження, а тому підстави для визнання цього рішення протиправним і його скасування відсутні.

Апелянт ОСОБА_1 в поданій апеляційній скарзі вважає, що оскаржуване судове рішення винесене з порушенням норм матеріального та процесуального права, за неповного зясування обставин справи та просить скасувати його та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

В обгрунтування апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що адміністративний позов ОСОБА_2 подано з пропуском строку звернення до суду, клопотання про поновлення строку не містило поважних причин пропуску такого строку, суд не приймав ухвали щодо поновлення строку, а відтак вимоги процесуального закону зобовязували залишити такий позов без розгляду. Також апелянт зазначає, що приймаючи оскаржуване рішення, КДКА після розгляду матеріалів, в т.ч. пояснень ОСОБА_1 з документальним підтвердженням, дійшов обгрунтованого та законного висновку, що подачею вказаних адвокатських запитів адвокат не здійснив дисциплінарного проступку, а відтак і заява ОСОБА_2 про порушення дисциплінарної справи не містила відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, що в силу закону є обовязковою підставою для відмови в порушенні дисциплінарної справи. Також апелянт вказує, що суд першої інстанції безпідставно визнав факти, встановлені в постановах Восьмого апеляційного адміністративного суду, прийнятих 28.01.2019 та 17.07.2019 року по справі №857/3943/19, преюдиційними, що призвело до прийняття незаконного рішення всупереч правовій позиції Верховного суду. Апелянт стверджує, що в силу закону, саме КДКА, як субєкт владних повноважень, наділена повноваженнями щодо вирішення на стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, з урахуванням проведеної перевірки, приймати рішення про порушення дисциплінарного провадження чи відмову у порушенні дисциплінарної справи, а відтак суд першої інстанції не мав права втручатися в дискреційні повноваження відповідача, оскільки прийняття таких рішень є виключною компетенцією КДКА, як органу уповноваженого законом.

Апелянти КДКА Закарпатської області та ОСОБА_1 згідно поданих до суду, відповідно, заяви від 24.12.2020р. та клопотання від 22.01.2021р, вимоги апеляційних скарг підтримують, а розгляд справи просили провести без їхньої участі.

Представник позивача в судовому засіданні заперечила проти апеляційних скарг відповідача та третьої особи, вважає оскаржуване рішення суду обгрунтованим та законним та просить залишити його без змін.

Протокольною ухвалою суду від 21.12.2020 року строк розгляду справи продовжено на 15 днів.

Заслухавши суддю-доповідача та представника позивача, обговоривши доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції 14 березня 2018 року ОСОБА_2 звернулася в суд з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02.02.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи та зобов`язати дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно питання порушення дисциплінарного провадження щодо адвоката ОСОБА_1 (справа 807/190/18).

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2018 р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Восьмий апеляційний адміністративний суд, постановою від 28 січня 2019 року скасував рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2018 року у справі №807/190/18 та прийняв постанову про задоволення позовних вимог, а саме: визнано протиправним та скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02.02.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку; зобов`язано дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно скаргу ОСОБА_2 з питань правомірності дій адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням від 17 травня 2019 року Дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянувши у відкритому засіданні у приміщенні КДКА Закарпатської області матеріали повторної перевірки відомостей щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 відмовила у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю в її діях ознак дисциплінарного проступку, що і стало причиною звернення позивача із вказаним позовом.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції прийшов до висновку, що відповідач повторно розглянув скаргу позивача так і не порушив дисциплінарну справу по вказаній скарзі, проігнорувавши висновки викладені у постанові суду, яка набрала законної сили і вказані висновки для відповідача є обовязковими.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з судом першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, визначено Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" 5 липня 2012 року N 5076-VI.

Відповідно до статті 33 Закону України №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, в статті 34 Закону № 5076 наведений перелік підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення ним дисциплінарного проступку, одними з яких є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно статті 36 Закону України № 5076, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до абзацу 2 ч. 2 вказаної вище статті, дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Положеннями статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначені стадії дисциплінарного провадження. Так, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Таким чином, аналізуючи положення ч. 2 ст. 33, п.1, 2 ч.1 ст. 37 Закону № 5076, встановлено, що дисциплінарне провадження має відповідні стадії, на кожному з етапів яких вирішується те чи інше питання в залежності від такої стадії.

Питанню щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката або відмови у цьому, передує стадія проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, протокольним рішенням Дисциплінарної палати КДКА у Закарпатській області від 23 березня 2019 року, поновлено повторний розгляд скарги ОСОБА_2 на поведінку адвоката ОСОБА_1 на виконання постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2019 року у справі 807/190/18. Заслухано доповідь ОСОБА_4 , який проводив повторну перевірку відомостей, викладених у скарзі та пояснення присутньої адвоката ОСОБА_1 ..

Підставою для відмови в порушенні дисциплінарної справи стало відсутність у діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку адвоката. Зазначені обставини визначені рішенням КДКА Закарпатської області 17 травня 2019 року.

Згідно ст. 39 Закону № 5076, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що положення ст. 39 Закону № 5076 регулює питання щодо розгляду заяви та вирішення питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарного провадження, в той же час положеннями абз. 2 ч.2 ст.36 Закону № 5076 наведено обставини, за яких таке провадження не може бути порушено, а саме тоді, коли заява (скарга) не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, Восьмий апеляційний адміністративний суд у винесеній постанові від 28 січня 2019 року вказав на те, що відповідач на стадії вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження зробив передчасні висновки, не притаманні цій стадії. Такі висновки про відсутність або про наявність дисциплінарного проступку, та як наслідок відмова у притягненні або навпаки у притягненні до дисциплінарної відповідальності та його накладанні, можуть бути надані на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення (ст.40, 41 Закону). Надання таких висновків на стадії до відкриття провадження, є безпідставними та такими, що прийняті з порушенням процедури їх прийняття.

Разом з тим, в подальшому, 17 липня 2019 року Восьмим апеляційним адміністративним судом рішення Закарпатського окружного адміністративного суду та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2019 року (справа № 807/190/18), з врахуванням особливостей апеляційного перегляду судового рішення у даній справі за правилами статті 323 КАС України, скасовано та прийнято нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, а саме: 1) визнано протиправним та скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02 лютого 2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ; 2) зобов`язано Дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно скаргу ОСОБА_2 з питань правомірності дій адвоката ОСОБА_1 .

Як вірно встановлено судом першої інстанції, апеляційний суд вказав на те, що відповідач на стадії вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження дійшов передчасних висновків, не притаманних цій стадії. Такі висновки про відсутність або про наявність дисциплінарного проступку, підстав для відмови у притягненні чи притягнення до дисциплінарної відповідальності та його накладання можуть бути надані на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення (ст.40, 41 Закону). Надання таких висновків на стадії до відкриття провадження, є безпідставними та такими, що прийняті з порушенням процедури їх прийняття.

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідачем на виконання винесеної Восьмим апеляційним адміністративним судом постанови від 17 липня 2019 року у справі № 807/190/18, рішення так і не приймалося, а отже вказане рішення суду є не виконаним.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожному гарантовано право на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини у рішенні Юрій Миколайович Іванов проти України наголосив на тому, що право на суд, захищене статтею 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін. Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок.

Саме на державу покладено обов`язок дбати про те, щоб остаточні рішення, винесені проти її органів, установ чи підприємств, виконувалися відповідно до зазначених вище вимог Конвенції. Держава не може виправдовувати нестачею коштів невиконання судових рішень, винесених проти неї або проти установ чи підприємств, які перебувають в державній власності або контролюються державою. Держава несе відповідальність за виконання остаточних рішень, якщо чинники, які затримують чи перешкоджають їх повному й вчасному виконанню, перебувають у межах контролю органів влади.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що у таких категоріях справ, коли державні органи належним чином сповіщені про наявність судового рішення, вони мають вживати всіх належних заходів для його виконання або направлення до іншого органу для виконання. Сама особа, на користь якої ухвалено рішення, не повинна ще займатись ініціюванням виконавчих процедур.

Також, як вірно вказано судом першої інстанції, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що у разі, якщо адміністративний (виконавчий) орган відмовляється виконувати, не виконує чи затягує виконання судового рішення, то передбачені статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантії, які забезпечуються стороні на етапі судового розгляду справи, фактично втрачають свій сенс (Піалопулос та інші проти Греції, Юрій Миколайович Іванов проти України, Горнсбі проти Греції).

У справах Шмалько проти України, Іммобільяре Саффі проти Італії ЄСПЛ констатував, що невиконання судового рішення не може бути виправданим внаслідок недоліків законодавства, які унеможливлюють його виконання.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що виконання судового рішення як завершальна стадія судового провадження є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції, складовою права на справедливий суд.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, предметом розгляду у даній справі є оскарження рішення КДКА у Закарпатській області, яке винесене після повторного розгляду скарги, з урахуванням висновків апеляційного суду, які викладені у постанові від 28 січня 2019 року у справі № 807/190/18, яка на момент прийняття відповідачем оскаржуваного рішення не була скасована постановою апеляційного суду у цій же справі від 17 липня 2019 року.

В той же час, відповідач повторно розглянувши скаргу позивача так і не порушив дисциплінарну справу по вказаній скарзі, проігнорувавши висновки викладені у постанові апеляційного суду, яка набрала законної сили.

З врахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування рішення Дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 17 травня 2019 року та зобов`язання порушити дисциплінарну справу по скарзі ОСОБА_2 підлягають задоволенню, оскільки прийняття відповідачем оскаржуваного рішення фактично зумовило повторне звернення позивача до суду з даним позовом для відновлення порушеного права, що в свою чергу суперечить меті судового захисту позивача, як завершальній стадії судового провадження, та є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченим статтею 6 Конвенції, складовою права на справедливий суд.

Щодо посилання апелянтів на те, що суд не врахував правову позицію Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 816/1190/16, провадження № К/9901/10479/18 то колегія суддів зазначає, що Верховний Суд у вказаному рішенні надав правову оцінку правовідносинам, які по субєктному складу є відмінними від тих, що у даній справі та виникли між Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та КДКА області щодо порушення дисциплінарної справи.

Колегія суддів апеляційного суду вважає безпідставними доводи апелянта ОСОБА_1 про пропуск позивачем строку звернення до суду з даним позовом та як наслідок наявністю підстав для залишення його без розгляду, оскільки як підтверджується доданими до адміністративного позову доказами, позивач 23.05.2019р. одержала оскаржуване рішення КДКА від 17.05.2019 року (копія конверта, а.с.20, том1) та звернулась до суду 24.06.2019 року, в перший робочий день тижня, оскільки останній день строку 22.06.2019 року припадав на вихідний день, суботу (конверт, а.с.39, том1).

З врахуванням наведеного вище, колегія суддів вважає, що доводи апелянтів не спростовують висновків суду першої інстанції з наведених вище мотивів, а тому апеляційні скарги слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року у справі №260/927/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

На постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І. І. Запотічний
судді О. І. Довга
В. Я. Макарик
Повне судове рішення складено 02.02.2021