Справа № 640/7495/19
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2021-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 640/7495/19

адміністративне провадження № К/9901/29489/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Тацій Л.В.,

суддів: Рибачука А.І., Стеценка С.Г., -

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент ДАБК) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року (прийняте судом у складі судді Каракашьяна С.К.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року (ухвалену судом у складі: головуючого судді Мельничука В.П., суддів: Земляної Г.В., Лічевецького І.О.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту ДАБК, третя особа - Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту ДАБК № 353 від 18.12.2018 про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 40 від 15.05.2018;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту ДАБК № 352 від 18.12.2018, про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 08 від 01.10.2018;

- зобов`язати Департамент ДАБК подати Державній архітектурно-будівельній інспекції України інформацію щодо скасування наказу Департаменту ДАБК № 353 від 18.12.2018 необхідну для внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів;

- зобов`язати Департамент ДАБК подати Державній архітектурно-будівельній інспекції України інформацію щодо скасування наказу Департаменту ДАБК № 352 від 18.12.2018 необхідну для внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Позовні вимоги мотивовано тим, що, на думку позивача, відповідачем безпідставно було визначено невідповідність класу наслідків, який було задекларовано позивачем, оскільки позивачем здійснюється будівництво приватного будинку, який не розраховано на перебування більш ніж 50 осіб. Також, позивач стверджує, що відповідачем було порушено порядок видання оспорюваних актів.

Короткий зміст рішень судів першої й апеляційної інстанцій

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 24 червня 2019 року позов задовольнив.

Визнав протиправними та скасував накази Департаменту ДАБК про скасування права на початок будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення № 353 та 352 від 18 грудня 2018 року.

Зобов`язав Департамент ДАБК подати до Державної архітектурно-будівельної інспекції України інформацію про скасування наказів про скасування права на початок будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення № 353 та 352 від 18 грудня 2018 року.

Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 26 вересня 2019 року рішення суду першої інстанції залишив без змін.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з рішенням якого погодився і суд апеляційної інстанції, зазначив, що висновок посадових осіб відповідача про неможливість віднесення об`єкту будівництва до класу наслідків СС1, з огляду на можливість постійного перебування на цьому об`єкті більше ніж 50 осіб, є безпідставним та необґрунтованим.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

25 жовтня 2019 року Департамент ДАБК звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить судові рішення, постановлені у цій справі, скасувати і ухвалите нове - про відмову у задоволенні позову.

У скарзі зазначає, що суди неправильно застосували норми матеріального права та допустили порушення норм процесуального права.

Посилається на те, що відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, документи, які складені за результатами вжитих заходів є законними та обґрунтованими. Суди неправильно встановили обставини справи.

Судами не враховано, що відповідно до листа Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» від 31 жовтня 2018 року № 14844 встановлено, що, враховуючи розрахункове розселення, за характеристикою можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єктах, керуючись положеннями статті 32 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» та ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», кожен із об`єктів, що будуються ОСОБА_1 , не може бути віднесений до класу наслідків (відповідальності) СС1 (незначні наслідки).

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2019 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Рибачук А.І., Стеценко С.Г., скаргу передано судді-доповідачу.

Верховний Суд ухвалою від 29 жовтня 2019 року відкрив касаційне провадження.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

ОСОБА_1 є замовником будівництва об`єктів :

«Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 »;

«Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 ».

Позивачем за вищевказаними об`єктами будівництва було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів:

- «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 » - повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 40 від 15.05.2018, за змістом якого позивачем виконуються роботи з будівництва чотирьохповерхового будинку загальною площею 2951,64 кв. м, житловою площею 2388,58 кв. м.;

- «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 » - повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 08 від 01.10.2018, відповідно до якого позивачем виконуються роботи з будівництва чотирьохповерхового будинку загальною площею 1944 кв. м, житловою площею 1599,26 кв. м.

Позивач стверджує, що згідно з розрахунками категорії складності об`єкта будівництва, за змістом яких головний архітектор повідомив про те, що кількість людей, які постійно перебувають в будинку, згідно завдання на проектування, становить 15 осіб (для будинку по АДРЕСА_3 ) та 12 осіб ( АДРЕСА_1 ).

З огляду на викладене позивачем, за його твердженнями, було визначено клас наслідків для об`єктів, як незначний (СС1).

Як стверджує відповідач, та не заперечується іншими учасниками справи, після отримання вищезазначених повідомлень та з метою їх перевірки, на підставі наказу від 16.10.2018 № 60 відповідачем розпочато проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування фізичною особою вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 ».

Відповідачем направлено лист від 29.10.2018 № 073-10312 на адресу замовника будівництва ОСОБА_1 та проектанта ОСОБА_2 щодо прибуття до Департаменту ДАБК з необхідними для проведення перевірки документами.

На призначену дату вказані вище особи до Департаменту ДАБК не прибули, документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно- будівельного контролю, не надали.

У подальшому відповідач листом від 19.10.2018 № 073-9949 звернувся до Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза». У даному листі відповідач просив визначити клас наслідків об`єктів будівництва, зокрема, розташованих на АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_3 .

Листом Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» від 31.10.2018 № 1484 відповідача повідомлено про те, що відповідно до положень ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» розрахункова кількість мешканців у житловому будинку залежить від площі квартири (за нормою 21 м2 на людину плюс 10,5 м2 на сім`ю).

З огляду на те, що обрахунок із застосуванням зазначеного нормативу та наведених у повідомленнях площ розрахункову кількість у 50 мешканців перевищував, ДП «Укрдержбудекспертиза» стверджувало, що об`єкти не можуть бути віднесені до незначних наслідків (СС1), а саме за характеристикою рівня можливої безпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті - більше 50 осіб.

З наведеного вбачається, що клас наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва було встановлено за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами математичних розрахунків.

18 грудня 2018 року Департаментом ДАБК прийнято:

- наказ від № 353 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення» скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 » від 15.05.2018 року № КВ 40. Замовник - ОСОБА_1 .

- наказ № 352 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення» скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництва житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 » від 01.10.2018 року № КВ 08. Замовник - ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з оскаржуваними наказами, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у межах доводів касаційної скарги перевірив постановлені у цій справі судові рішення, обговорив доводи касаційної скарги і дійшов висновку про таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VІ), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За приписами частини другої статті 391 Закону № 3038-VІ встановлено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацами 1, 11 пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 391 Закону № 3038-VІ, орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

У справі, що розглядається, судами встановлено, що ОСОБА_1 є замовником будівництва об`єктів: «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 »; «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 ».

Позивачем було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів:

- Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 - повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 40 від 15.05.2018, за змістом якого позивачем виконуються роботи з будівництва чотирьохповерхового будинку загальною площею 2951,64 кв. м, житловою площею 2388,58 кв. м.

- Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 - повідомлення про початок виконання будівельних робіт № KB 08 від 01.10.2018, відповідно до якого позивачем виконуються роботи з будівництва чотирьохповерхового будинку загальною площею 1944 кв. м, житловою площею 1599,26 кв. м.

Будівельні роботи повинні проводитись позивачем на вищевказаних об`єктах на земельних ділянках:

№ :72:302:0040, яка використовується для будівництва на підставі договору купівлі-продажу № 2763 від 21.10.2016, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.10.2016 індексний номер 71085742, номер запису про право власності 17020681; договору купівлі-продажу № 653 від 13.06,2018 року земельної ділянки № :72:302:0019, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.06.2018 індексний номер 127467755, номер запису про право власності 26605226;

№ :72:300:0024, яка використовується для будівництва на підставі договору купівлі-продажу № 487 від 02.06.2017, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно то реєстрацію права власності від 02.06.2017, індексний помер 88784814, номер запису про право власності 20746362; договору купівлі-продажу № 2183 від 22.11.2016, земельної ділянки № :72:300:0025, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.11.2016 індексний номер 73666679, номер запису про право власності 17560509; договору купівлі-продажу № 280 від 15.02.2017, земельної ділянки № :72:300:0052, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме-маймо про реєстрацію права власності від 15.03.2017 індексний номер 82520142, номер запису про право власності 19454024; договору купівлі-продажу № 52 від 30.01.2018 земельної ділянки № :72:300:0053, витяг: з державного реєстру речових прав па нерухоме майно про реєстрацію права власності від 30.01.2018 індексний номер 112234224, номер запису про право власності 24597673.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельних ділянок видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.07.2018 № 653 та від 06.04.2018 № 291 відповідно.

За приписами частини першої статті 31 Закону № 3038-VІ проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з частиною першою статті 29 Закону № 3038-VІ основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Пунктом 8 статті 1 Закону № 3038-VІ встановлено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що проектна документація на об`єкт будівництва розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних, складовою частиною яких є містобудівні умови та обмеження. У свою чергу містобудівні умови та обмеження визначають комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва у відповідності до вимог, встановлених законодавством та містобудівною документацією, тобто, гранично допустимі (дозволені) вимоги до майбутнього проекту, та є чинними до завершення будівництва об`єкта.

Як зазначив суд апеляційної інстанції, фактично підставою для скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт стало порушення частини другої статті 391 Закону № 3038-VІ, пункту 15 Порядку № 466 та на підставі листа Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» від 31.10.2018 № 1484 (вх. № 073/8356 від 05.11.2018).

Проте відповідачем не вчинено всіх необхідних дій для перевірки того, чи є підстави вважати об`єкти будівництва самочинними та для перевірки достовірності класу наслідків (відповідності), до яких відносяться об`єкти будівництва, які відповідач вважає, що по них подано недостовірні дані в повідомленнях.

Суди встановили, що відповідно до розрахунків категорії складності об`єктів будівництва: 4-х поверховий зблокований житловий будинок по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2, виконаного розробником проектної документації - головним архітектором проекту Сьоміним В.Ю., яким встановлено, що за всіма наведеними розрахунками характеристик можливих наслідків відповідно до таблиці 1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків (відповідності) СС1.

Також, згідно з визначенням класу наслідків (відповідності) об`єктів будівництва за ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 об`єкт «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4» відноситься до класу наслідків (відповідності) СС1.

Отже, колегія суддів Верховного Суду погоджується з судами першої та апеляційної інстанцій про те, що висновок посадових осіб Департаменту ДАБК про неможливість віднесення об`єкту будівництва до класу наслідків СС1, з огляду на можливість постійного перебування на цьому об`єкті більше ніж 50 осіб, є безпідставним та необґрунтованим.

Матеріали справи не містять, а відповідачем не надано жодних доказів, які б свідчили про потенційну можливість фактичного перебування на об`єкті 50 осіб.

Судами першої та апеляційної інстанцій правильно зазначено, що позивач не повинен був отримувати дозвіл на проведення будівельних робіт, тому і відсутнє порушення вимог статті 32 Закону № 3038-VІ.

Колегія суддів Верховного Суду також погоджується з судом апеляційної інстанції про наявність порушень процедури видання наказів про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданих повідомлень, зокрема: видання оскаржуваних наказів без проведення архітектурно-будівельного контролю та без належного оформлення його результатів.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону № 3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Отже, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю має бути дотриманий також у випадку застосування заходів, визначених частиною другою статті 391 Закону № 3038-VІ (скасування повідомлення про початок будівництва).

Судами встановлено, що оскаржувані накази видані не за результатами здійснення архітектурно-будівельного контролю, а лише на підставі листа Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» від 31.10.2018 року № 1484, яким відповідача повідомлено про те, що відповідно до положень ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» розрахункова кількість мешканців у житловому будинку залежить від площі квартири (за нормою 21 м2 на людину плюс 10,5 м2 на сім`ю).

У вказаному листі вказано, що обрахунок із застосуванням зазначеного нормативу та наведених у повідомленнях площ розрахункову кількість у 50 мешканців перевищував, ДП «Укрдержбудекспертиза» зазначило, що об`єкти не можуть бути віднесені до незначних наслідків (СС1), а саме за характеристикою рівня можливої безпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті - більше 50 осіб.

Разом із тим, інформація, отримана від ДП «Укрдержбудекспертиза», не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 14 березня 2018 року у справі № 814/1914/16 та у постанові від 26 червня 2018 року у справі № 826/20445/16.

В аспекті наведеного слід також зазначити, що відповідно до статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України, у редакції чинній до 08 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

При цьому, доводи касаційної скарги щодо помилковості висновків попередніх судів у цій справі фактично зводяться до правової оцінки обставин у справі та дослідження доказів та не спростовують правильності їх висновків.

Враховуючи наведене, Суд визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень, внаслідок чого касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

З огляду на викладене, керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", статтями 341- 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

постановив:

Касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий (підпис) Л.В. Тацій

Судді : (підпис) А.І. Рибачук

(підпис) С.Г. Стеценко

Згідно з оригіналом

Помічник судді О.М. Левченко, 02.02.2021