Справа № 240/13919/20
Суддя: Черноліхов Сергій Вікторович
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 106030000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Черноліхова С.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (9 прокордонного загону Державної прикордонної служби України) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить:
- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 (9 прокордонного загону Державної прикордонної служби України) щодо незастосування пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" при обчисленні за період з 01 березня 2018 року по 06 березня 2020 року розмірів посадового окладу і окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків мінімальної заробітної плати, встановленого на 1 січня 2018-2020 років;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок і доплату за період з 01 березня по 31 грудня 2018 року розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України від 07 грудня 2017 року №2246-VІІІ "Про Державний бюджет України на 2018 рік" на 01 січня 2018 року, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок і доплату за період з 01 січня по 31 грудня 2019 року розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України від 23 листопада 2018 року №2629-VІІІ "Про Державний бюджет України на 2019 рік" на 01 січня 2019 року, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок і доплату за період з 01 січня по 06 березня 2020 року розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України від 14 листопада 2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 01 січня 2020 року, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок та доплату за період з 01 січня 2019 року по 06 березня 2020 року належних з урахуванням проведених раніше виплат суми грошової допомоги для оздоровлення у розмірі місячного грошового забезпечення та грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій, обчисленого із розмірів посадового окладу та розміру окладу за військове звання, визначених з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок та доплату належної з урахуванням проведених раніше виплат одноразової грошової допомоги, передбаченої частиною 2 статті 15 Закону № 2011-XII у зв`язку зі звільненням з військової служби в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожним повним календарний рік служби на день звільнення, обчисленого із розміру посадового окладу та розміру окладу за військове звання, визначених з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України від 14 листопада 2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 01 січня 2020 року, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.
В обґрунтування позовних вимог вказує, що посадовий оклад та оклад за військовим званням має визначатися, виходячи із 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року. Під час проходження військової служби в період з 01 березня 2018 року по день звільнення відповідач невірно встановив йому розмір посадового окладу та окладу за військове звання, що призвело до виплати грошового забезпечення в значно меншому розмірі.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позову. Зазначає, що Постановою КМУ № 103 була усунута правова колізія між примітками до додатків 1, 12, 13, 14 постанови КМУ № 704 та пункту 4 постанови КМУ № 704, що підтверджує правомірність його дій при застосуванні при визначені розміру посадового окладу та окладу за військове звання позивача прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суд, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні), з особливостями, визначеними статтями 262-263 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву та відзив, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов наступних висновків.
Встановлено, що позивач до 06 березня 2020 року проходив військову службу у Військовій частині НОМЕР_1 (9 прокордонного загону Державної прикордонної служби України).
В період з 01 березня 2018 року по день звільнення розміри посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням позивачу були встановлені від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В липні 2020 року позивач звернувся письмово до відповідача із заявою здійснити перерахунок та доплату належного йому за 2018 - 2020 роки грошового забезпечення, обчисленого із розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт.
Листом від 10 серпня 2020 року № 177/11/44/36/ч-190 відповідач відмовив у здійсненні такого перерахунку грошового забезпечення.
Позивач, вважаючи такі дії відповідача протиправними, звернувся із вказаним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
За приписами частини 2 статті 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі - Закон N 2011-XII), до складу грошового забезпечення, окрім іншого, входять посадовий оклад та оклад за військовим званням.
Як зазначено в частині 4 статті 9 Закону N 2011-XII, грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.
Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України.
У відповідності до вказаних положень Закону була прийнята постанова КМ України від 30 серпня 2017 року N 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (надалі - Постанова N 704).
Постановою № 704 затверджено, зокрема: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.
Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції, чинній до 24 лютого 2018 року) установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Проте, постановою Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21 лютого 2018 року № 103 (яка набрала чинності 24 лютого 2018 року) до Постанови № 704 внесено зміни (що передбачено пунктом 6 зазначеної постанови), внаслідок яких пункт 4 Постанови КМУ № 704 викладено у новій редакції: «4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».
Разом з тим, згідно з пунктом 1 Примітки Додатку 1 Постанови КМУ № 704 «Тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу» (в редакції постанови КМУ № 1041 від 20 грудня 2017 року) посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.
Відповідно до Примітки Додатку 14 «Схема тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу», оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.
Статтями 7, 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" станом на 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762 грн, а мінімальна заробітна плата - 3 723 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати буде складати 1 861,50 грн.
Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинен бути 1861,50 грн.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2019 році, визначений Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" складає 1921 грн, а мінімальна заробітна плата 4173 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати буде складати 2086,50 грн.
Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням у 2019 році повинен бути 2086,50 грн.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 році, визначений Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" складає 2102 грн, а мінімальна заробітна плата 4723 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати буде складати 2361,50 грн.
Таким чином, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням у 2020 році повинен бути 2361,50 грн.
Отже, відповідно Примітки Додатку 14 та враховуючи розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб і мінімальної заробітної плати, для коректного визначення окладу позивача за військовим (спеціальним) званням варто застосовувати мінімальний множник, а саме 50% мінімальної заробітної плати 1861,5 грн (на 2018 рік), 2086,50 грн (на 2019 рік) та 2361,50 грн (на 2020 рік) відповідно.
Відтак, при проведенні розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням позивача слід виходити із розрахункової величини 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, яка є більш вигідною для позивача, адже урядом не випадково у примітках до Додатку 1 та Додатку 14 застосовано словесну конструкцію "але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року".
Суд звертає увагу на рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ольсон проти Швеції", а саме, норма спеціального закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки.
Окрім того, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах "Вєренцов проти України", "Кантоні проти Франції").
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, позаяк нечіткість Постанови №704, коли Примітки до Додатків 1,14 на які посилається позивач і які, не визнає відповідач, є в свою чергу частинами даного нормативно-правового акта, які представляють державно-владний припис, призначений для спеціального текстового або символічного підкреслення, має супровідний характер.
Виходячи з наведеного та згідно з усталеною практикою Європейського суду, поняття "якість закону" означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах "Олександр Волков проти України", "G.G. та інші проти Болгарії").
Суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 квітня 2008 року в справі "Вассерман проти Росії" вказав, що засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути "ефективним" як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством.
Враховуючи викладене, наявні підстави для застосування пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до Постанови №704 при обчисленні за період з 01 березня 2018 року по 06 березня 2020 року розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.
Відповідно, позовні вимоги провести перерахунок раніше виплачених сум грошової допомоги для оздоровлення, грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій, одноразової грошової допомоги при звільненні, обчислених із розмірів посадового окладу і окладу за військове звання в період з 01 січня 2019 року по 06 березня 2020 року, визначеного з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, також підлягають задоволенню як похідні.
Згідно з частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі досліджених доказів та їх правової оцінки, враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246,256 КАС України, суд
Визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 (9 прокордонного загону Державної прикордонної служби України) щодо незастосування пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" № 704 від 30 серпня 2017 року при обчисленні ОСОБА_1 , починаючи з 01 березня 2018 року по 31 грудня 2018 року, з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року та з 01 січня 2020 року по 06 березня 2020 року включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» №2246-VІІІ від 07 грудня 2017 року на 01 січня 2018 року, Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» №2629-VІІІ від 23 листопада 2018 року на 01 січня 2019 року та Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року №294-ІХ на 01 січня 2020 року.
Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 (9 прокордонний загін Державної прикордонної служби України) вчинити дії щодо здійснення ОСОБА_1 перерахунку, починаючи з 01 березня 2018 року по 31 грудня 2018 року, з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року та з 01 січня 2020 року по 06 березня 2020 року включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, з урахуванням пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" №704 від 30 серпня 2017 року, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» №2246-VІІІ від 07 грудня 2017 року на 01 січня 2018 року, Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» №2629-VІІІ від 23 листопада 2018 року на 01 січня 2019 року, Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року №294-ІХ на 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.
Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 (9 прокордонний загін Державної прикордонної служби України) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 недоплачені протягом 2019-2020 років суми грошового забезпечення, з урахуванням проведеного перерахунку (основних, додаткових та одноразових видів грошового забезпечення, в тому числі суми грошової допомоги для оздоровлення, грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій, одноразової грошової допомоги при звільненні) відповідно до пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" №704 від 30 серпня 2017 року, з урахуванням 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» №2629-VІІІ від 23 листопада 2018 року на 01 січня 2019 року, Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року №294-ІХ на 01 січня 2020 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Черноліхов