Справа № 340/2646/20
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/2646/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку загального позовного (письмового) провадження справу за позовною заявою ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 02.11.2018 року, в частині:

- № грошового зобов`язання: за податковим зобов`язанням в розмірі 34700 грн., штрафні санкції в розмірі 127052,73 грн.,

- № грошового зобов`язання: за податковим зобов`язанням в розмірі 4100 грн., штрафні санкції в розмірі 27280,13 грн.

Ухвалою судді від 20.07.2020 прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у даній справі та справа розглядається за правилами загального позовного провадження, на 09.09.2020 призначено підготовче засідання (а.с.55).

09.09.2020 судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи перенесено на 30.09.2020 (а.с.73).

30.09.2020 судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи перенесено на 26.10.2020 (а.с.81).

Ухвалою суду від 26.10.2020 продовжено проведення підготовчого провадження у справі до 11.11.2020, зобов`язано відповідача надати до суду додаткові докази (а.с.90-91).

11.11.2020 судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи перенесено на 18.12.2020 (а.с.146).

Ухвалою суду від 18.12.2020 закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 28.01.2021 (а.с.154).

28.01.2021 представники сторін у судове засідання не з`явилися, подавши заяви про розгляд справи по суті у письмовому провадженні без їх участі (а.с.159, 160).

Враховуючи викладене, а також з урахуванням приписів ч.3 ст.194 КАС України, суд визнав за можливе продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що спірними податковими повідомленнями-рішеннями, винесеними на підставі акту документальної планової виїзної перевірки №152/11-28-14-04/26177279 від 19.10.2018 року, філії Долинський райавтодор ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України донараховані суми податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та з військового збору. Позивач стверджує про безпідставність застосування штрафних (фінансових) санкцій, передбачених п.127.1 ст.127 ПК України, оскільки філія Долинський райавтодор здійснювала нарахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору одночасно з нарахуванням заробітної плати своїм працівникам, але сплачувала із затримкою.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зважаючи на правомірність та обґрунтованість оскаржуваних рішень (а.с.60-62). Зазначав, що в результаті планової документальної виїзної перевірки філії Долинський райавтодор ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України за період з 01.07.2016 року по 30.06.2018 року встановлено факти несплати та несвоєчасної сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору, за що до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції, передбачені п.127.1 ст.127 ПК України.

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з таких підстав.

Судом встановлено, що ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України з 23.05.2002 року зареєстроване як юридична особа, має у своєму складі відокремлений структурний підрозділ - філію Долинський райавтодор, яка перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області та є податковим агентом щодо податку на доходи фізичних осіб у вигляді заробітної плати, виплаченої найманим працівникам та платником військового збору.

Посадовими особами ГУ ДФС у Кіровоградській області у період з 24.10.2018 по 05.10.2018 проведено документальну планову виїзну перевірку філії Долинський райавтодор ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати податків та зборів, а також дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2016 по 30.06.2018, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.07.2016 по 30.06.2018 р., за результатами якої складено акт №152/11-28-14-04/26177279 від 19.10.2018 року (а.с.14-38).

В акті перевірки викладено висновки контролюючого органу про порушення позивачем податкового законодавства, зокрема:

- пп.168.1.2 п.168.1 ст168, пп.176.2 ст.176 Податкового кодексу України в частині несвоєчасного перерахування до бюджету податку на доходи з фізичних осіб в сумі 1168198,74 грн., та нараховано пеню в сумі 127052,73 грн.;

- п.16-1 підрозділу 10 розділу XX Інші перехідні положення, пп.168.1.2 п.168.1 ст.168, пп.168.1.5 п.168.1 ст.168, пп.176.2 ст.176 Податкового кодексу України в частині несвоєчасного перерахування до бюджету військового збору в сумі 101120,63 грн., та нараховано пеню в сумі 4041,50 грн.;

На підставі акту перевірки ГУ ДФС у Кіровоградській області винесено податкові повідомлення-рішення від 02.11.2018:

- №, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 1036010,84 грн., у тому числі за податковим зобов`язанням у розмірі 492087,08 грн., за штрафними санкціями 127052,73 грн., пені 416871,03 грн. (а.с.6);

- №, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, у тому числі з військового збору, пені в сумі 33916,93 грн., у тому числі за податковим зобов`язанням у розмірі 2595,30 грн., за штрафними санкціями 27280,13 грн., пені 4041,50 грн. (а.с.10).

Не погодившись частково з цими рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

В частині визначення суми нарахованої пені позивач порушення не заперечує, та не оспорює в межах даної справи.

Згідно з підпунктом 14.1.180 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (надалі - ПК України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу.

Відповідно до ст.18 ПК України податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов`язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Згідно з пп.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Порядок адміністрування податку на доходи фізичних осіб врегульований розділом IV ПК України.

Пунктом 168.1 статті 168 ПК України установлено порядок оподаткування доходів, нарахованих (виплачених, наданих) платнику податку податковим агентом.

Відповідно до п.п.168.1.1, 168.1.2 п.168.1 ст.186 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.

Податок сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до бюджету.

Згідно з п.п.168.1.4 п.168.1 ст.168 ПК України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017 року) якщо оподатковуваний дохід надається у негрошовій формі чи виплачується готівкою з каси податкового агента, податок сплачується (перераховується) до бюджету протягом банківського дня, що настає за днем такого нарахування (виплати, надання).

Відповідно до цієї норми (у редакції, яка діє з 01.01.2017 року) якщо оподатковуваний дохід надається у негрошовій формі чи виплачується готівкою з каси податкового агента, податок сплачується (перераховується) до бюджету протягом трьох банківських днів з дня, що настає за днем такого нарахування (виплати, надання).

Підпунктом 168.1.5 пункту 168.1 статті 186 ПК України передбачено, якщо оподатковуваний дохід нараховується податковим агентом, але не виплачується (не надається) платнику податку, то податок, який підлягає утриманню з такого нарахованого доходу, підлягає перерахуванню до бюджету податковим агентом у строки, встановлені цим Кодексом для місячного податкового періоду.

Відповідно до п.п.168.1.6 п.168.1 ст.186 ПК України для цілей цього розділу та пункту 54.2 статті 54 цього Кодексу під терміном "граничний термін сплати до бюджету податку" розуміються строки сплати податку, визначені цим пунктом.

Згідно з п.168.3 ст.168 ПК України розрахунок податкових зобов`язань з оподатковуваного доходу платника податку, нарахованого у джерела його виплати, проводиться податковим агентом (у тому числі роботодавцем, органами Пенсійного фонду України).

Пунктом 168.4 ПК України встановлений такий порядок сплати (перерахування) податку до бюджету: податок, утриманий з доходів резидентів та нерезидентів, зараховується до бюджету згідно з Бюджетним кодексом України; такий порядок застосовується всіма юридичними особами, у тому числі такими, що мають філії, відділення, інші відокремлені підрозділи, що розташовані на території іншої територіальної громади, ніж така юридична особа, а також відокремленими підрозділами, яким в установленому порядку надано повноваження щодо нарахування, утримання і сплати (перерахування) до бюджету податку (далі - відокремлений підрозділ); юридична особа за своїм місцезнаходженням та місцезнаходженням не уповноважених сплачувати податок відокремлених підрозділів, відокремлений підрозділ, який уповноважений нараховувати, утримувати і сплачувати (перераховувати) до бюджету податок, за своїм місцезнаходженням одночасно з поданням документів на отримання коштів для виплати належних платникам податку доходів, сплачує (перераховує) суми утриманого податку на відповідні рахунки, відкриті в органах, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, за місцезнаходженням відокремлених підрозділів; відповідальність за своєчасне та повне перерахування сум податку до відповідного бюджету несе юридична особа або її відокремлений підрозділ, що нараховує (виплачує) оподатковуваний дохід.

Відповідно до п.171.1 ст.171 ПК України особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.

Згідно з п.176.2 ст.176 ПК України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані: а) своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок; б) подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку податковим агентом протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності з зазначених питань не допускається; ґ) нести відповідальність у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до абзацу 2 пункту 57.1 статті 57 ПК України податковий агент зобов`язаний сплатити суму податкового зобов`язання (суму нарахованого (утриманого) податку), самостійно визначеного ним з доходу, що виплачується на користь платника податку - фізичної особи та за рахунок такої виплати, у строки, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX "Інші перехідні положення" ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. 1.1. Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу. 1.2. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. 1.3. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту. 1.4. Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту. 1.5. Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу. 1.6. Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючий орган у ході документальної перевірки філії Долинський райавтодор ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України встановив, що філією як податковим агентом нарахований податок на доходи фізичних осіб із заробітної плати перераховувався до бюджету щомісячно, але з порушенням граничних строків сплати передбачених законодавством.

Також, у періоді, що перевірявся, платник допустив несвоєчасну сплату військового збору, нарахованого з доходів у вигляді заробітної плати найманих працівників.

При цьому, суд звертає увагу на те, що суми нарахованого позивачем податку на доходи фізичних осіб із заробітної плати з порушенням граничних строків сплати передбачених законодавством, зазначені в акті перевірки податкового органу №152/11-28-14-04/26177279 від 19.10.2018 не співпадають з сумами, зазначеними в оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях.

Ухвалою від 26.10.2020 суд зобов`язував відповідача у строк до 06 листопада 2020 року надати до суду: пояснення щодо підстав для застосування штрафних санкцій у спірних податкових повідомлення-рішеннях у підвищеному розмірі 75%; акт перевірки філії "Долинський райавтодор" ДП "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" №50/11-23-14-04/26177279 від 25.10.2016 та винесені на підставі нього податкові повідомлення - рішення про донарахування податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору (з розрахунками); інтегровані картки, у яких відображено сплату до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору філією за 2016 - 2018 роки; звіти форми №1ДФ, подані філією за 3 - 4 квартали 2016 року, 1 - 4 квартали 2017 року, 1 - 2 квартали 2018 року (а.с.90-91).

На виконання даної ухвали відповідачем надано суду пояснення, згідно яких останнім повідомлено, що оскільки контролюючим органом раніше проводилася перевірка та були встановлені порушення пп.168.1.2, 168.1.5 п.168.1 ст.168, п.16-1 підрозділу 10 розділу XX Інші перехідні положення ПК України та у зв`язку з тим, що позивачем систематично допускалися порушення податкового законодавства, тому до нього контролюючим органом застосована штрафна санкція у підвищеному розмірі 75%. При цьому, вказано, що наразі відповідні розрахунки повноти і своєчасності перерахування податку на доходи фізичних осіб, та військового збору, податкових повідомлень - рішень складених по перевірці 2016 року нажаль надати не має можливості, в зв`язку з тим, що при здійсненні інвентаризації актів перевірки та податкових повідомлень - рішень, яка відбулася внаслідок реорганізації шляхом приєднання районних ОДПІ до міста Кропивницького, останні були втрачені. Електронні копії не збереглися також (а.с.95, 137).

Так, наданий відповідачем розрахунок свідчить, що контролюючий орган застосував до платника штрафну санкцію за вчинення порушення втретє і більше - у розмірі 75%. Проте, доказів наявності у податкового органу підстав для застосування до позивача штрафних санкцій у спірних рішеннях у розмірі 75%, суду не надано.

Відповідно до п.87.9 ст.87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Пунктом 54.2 статті 54 ПК України передбачено, що грошове зобов`язання щодо суми податкових зобов`язань з податку, що підлягає утриманню та сплаті (перерахуванню) до бюджету в разі нарахування/виплати доходу на користь платника податку - фізичної особи, вважається узгодженим податковим агентом або платником податку, який отримує доходи не від податкового агента, в момент виникнення податкового зобов`язання, який визначається за календарною датою, встановленою розділом IV цього Кодексу для граничного строку сплати податку до відповідного бюджету.

Згідно з п.п.54.3.5 п.54.3 ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом.

Як встановлено судом, на момент планової перевірки, оформленої актом перевірки №152/11-28-14-04/26177279 від 19.10.2018 , податковий борг по сплаті до бюджету податку на доходи фізичних осіб у розмірі 492087,08 грн. за перевіряємий період філією Долинський райавтодор ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України сплачений не був. Відтак контролюючий орган визначив цю суму як грошове зобов`язання та зобов`язав платника сплатити його до бюджету, про що виніс податкове повідомлення-рішення. Платник частково з цим погодився, та позивач у позові оспорює лише податкове зобов`язання в частині сплати заборгованості за травень 2018 року в сумі 34700 грн., який сплачений платником податків до моменту винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Податковий борг по сплаті до бюджету військового збору у розмірі 2595,30 грн. за перевіряємий період філією сплачений не був. Тому контролюючий орган визначив цю суму як грошове зобов`язання та зобов`язав платника сплатити його до бюджету, про що виніс податкове повідомлення-рішення. Платник частково з цим погодився, та позивач у позові оспорює лише податкове зобов`язання в частині сплати заборгованості за травень 2018 року, який сплачений платником податків до моменту винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Так, судом встановлено, що позивачем заборгованість з податку на доходи фізичних осіб за травень 2018 сплачена частково в сумі 34700 грн., також заборгованість з військового збору за травень 2018 сплачена в сумі 4100 грн., що підтверджується випискою з банку (а.с.39-42).

Позивачем також оскаржуються штрафні санкції, застосовані на підставі п.127.1 ст.127 ПК України за неперерахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору за перевіряємий період.

При цьому, суд зазначає, що представником відповідача надано пояснення, в яких зазначено, що при складанні податкового повідомлення-рішення від 02.11.2018 № була допущена методологічна помилка, а саме перенесення сум відбулося не у свої колонки. Водночас до Інформаційної системи «Податковий блок» донараховані суми відповідачем внесені правильно у відповідності до акту перевірки, а саме штрафна санкція у розмірі 416871,03 грн., а пеня 127052,73 грн. (а.с.161).

Проте, суд не погоджується з такими доводами відповідача та зазначає.

Законодавство не містить чіткого визначення терміну "помилки методологічного характеру", водночас за загальним правилом це помилка допущена при складанні певних документів та яка полягає у неправильному застосуванні або незастосуванні певних ставок оподаткування чи коефіцієнтів при визначенні податкового зобов`язання з того чи іншого податку, збору (обов`язкового платежу).

Інтегрована автоматизована інформаційна система ДПС „Податковий блок призначена для виконання завдань, покладених на органи ДПС: - інформування платників податків про їх податкові зобов`язання та надання роз`яснень податкового законодавства; - податковий облік та реєстрація платників податків; - прийом та обробка документів податкової звітності та облік платежів; - перевірка податкової звітності на відповідність вимогам та нормам, встановленим законодавчими та нормативними актами України; - застосування заходів із погашення податкового боргу у випадках порушення податкової дисципліни з боку платників податків; - вирішення спірних питань щодо сум податкових донарахувань та податкового боргу тощо.

Інформація до вказаної системи щодо нарахування платникам податків, зокрема штрафних (фінансових) санкцій вноситься на підставі рішень контролюючого органу, а не на підставі актів перевірок.

Відповідно до пп.14.1.157 п.14.1 ст.14 ПК України податкове повідомлення-рішення письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов`язання та/або зменшення суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків; суму грошового зобов`язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення результатів господарської діяльності або від`ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про необхідність складення та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної / розрахунку коригування до неї або про необхідність виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної, у випадках, передбачених цим Кодексом; попередження про наслідки несплати грошового зобов`язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення (п.58.1 ст.58 ПК України).

З матеріалів справи вбачається, що впродовж періоду, який перевірявся, платник допустив як несвоєчасну сплату до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору, так і сплату (перерахування) цих податків не у повному обсязі.

Відповідальність за порушення правил своєчасності сплати (перерахування) податків встановлена статтею 126 ПК України, а відповідальність за порушення правил нарахування, утримання та сплати (перерахування) податків у джерела виплати статтею 127 ПК України.

Згідно з п.126.1 ст.126 ПК України у разі, якщо платник податків не сплачує узгоджену суму податкового зобов`язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств протягом строків, встановлених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

В той же час, пунктом 127.1 статті 127 ПК України передбачено, що ненарахування, неутримання та/або несплата (неперерахування) податків платником податків, у тому числі податковим агентом, до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету. Ті самі дії, вчинені повторно протягом 1095 днів, - тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 50 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету. Дії, передбачені абзацом першим цього пункту, вчинені протягом 1095 днів втретє та більше, - тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 75 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету.

Відповідальність за погашення суми податкового зобов`язання або податкового боргу, що виникає внаслідок вчинення таких дій, та обов`язок щодо погашення такого податкового боргу покладається на особу, визначену цим Кодексом, у тому числі на податкового агента. При цьому платник податку - отримувач таких доходів звільняється від обов`язків погашення такої суми податкових зобов`язань або податкового боргу, крім випадків, встановлених розділом IV цього Кодексу.

Передбачені цим пунктом штрафи не застосовуються, коли ненарахування, неутримання та/або несплата (неперерахування) податку на доходи фізичних осіб самостійно виявляється податковим агентом при проведенні перерахунку цього податку, передбаченого пунктом 169.4 статті 169 цього Кодексу, та виправляється в наступних податкових періодах протягом податкового (звітного) року згідно з нормами цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

У разі вчинення платником податків двох або більше порушень законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) застосовуються за кожне вчинене разове та триваюче порушення окремо (ч.1 ст.115 ПК України).

Отже, приписами статті 127 ПК України встановлена відповідальність платника податків, в тому числі і податкового агента, саме за несплату (неперерахування) податків, до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків, при чому відповідність розміру штрафних санкцій за вчинення такого порушення визначається (обчислюється) з кількості разів допущених таких порушень протягом певного періоду часу. Кожний встановлений контролюючим органом факт несплати податку до або під час виплати доходу є податковим правопорушенням. Кваліфікуючою ознакою податкового правопорушення є повторність вчинення відповідного діяння, яке встановлюється у разі вчинення особою кількох правопорушень.

Відповідно до статті 127 ПК України таким порушенням є бездіяльність податкового агента, тобто ненарахування, неутримання, несплата, неперерахування податку на доходи фізичних осіб до або під час виплати доходу. Кваліфікуючою ознакою для застосування відповідальності відповідно до вказаної статті в даному спорі є порушення саме податковим агентом встановлених правил щодо утримання податку у джерела виплати доходу. Джерелом виплати доходу є заробітна плата, з якої податковим агентом утримано податок на доходи фізичних осіб, але не перераховано у встановлені терміни до бюджету.

В свою чергу, податковим правопорушенням відповідно до статті 126 ПК України є вчинення дії (платником податку) щодо фактичної сплати узгодженої суми грошового зобов`язання, але із затримкою (несвоєчасно), і критерієм для застосування штрафних санкцій є кількість днів такої затримки.

Висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладено в рішенні Верховного Суду України 10.11.2015 року по справі №21-2919а15, від 22.03.2016 року по справі №813/6774/13-а, в яких зазначено, що положення статті 126 ПК України щодо застосування штрафної санкції застосовується у випадку, коли має місце несвоєчасність сплати платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання. При цьому розмір такої санкції прямо залежить від часу затримки такої сплати.

Тобто, у разі якщо платник податків не сплачує суми самостійно визначеного грошового зобов`язання протягом строків, передбачених ПК України, такий платник податків притягується до відповідальності відповідно до статті 126 ПК України.

Статтею 127 ПК України встановлено міру відповідальності, яка покладається на платника податків, у тому числі і на податкового агента, саме за несплату (неперерахування) податків, до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків, при цьому розмір штрафних санкцій за вчинення такого порушення визначається (обчислюється) не відповідно до часу затримки такої несплати (як передбачено ст.126 ПК України), а залежно від кількості допущених порушень протягом певного періоду часу. Тобто склад порушення передбачає, що нарахування, сплата чи утримання податку не відбулися до чи на момент виплати доходу. Розмір штрафних санкцій визначається з урахуванням кількості допущених податкових правопорушень, незалежно від того, що виявлено такі порушення контролюючим органом може бути в межах однієї перевірки.

Такий правовий висновок сформульовано Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 січня 2020 року у справі №820/11382/15.

Так, вирішуючи питання правомірності застосування до позивача штрафних санкцій на підставі оскаржуваних рішень, судом з`ясовано, що позивачем при нарахуванні заробітної плати за період, що перевірявся, утримано (нараховано) податок з доходів фізичних осіб, що підтверджується відомостями задекларованими у формі 1ДФ (а.с.121-136), та, як наслідок, встановлено саме несвоєчасну сплату до бюджету фактично утриманого ПДФО. Так само і по військовому збору.

Отже, в даному випадку є несвоєчасна сплата узгодженого податкового зобов`язання, тому суд вважає, що податковим органом допущено помилку у кваліфікації податкового правопорушення, оскільки у разі, якщо платник податків не сплачує суми самостійно визначеного грошового зобов`язання протягом строків, передбачених ПК України, такий платник притягується до відповідальності відповідно до статті 126 ПК України.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20.01.2021 по справі №1440/1780/18.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про протиправність податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Кіровоградській області: № від 02.11.2018 в частині збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб за податковим зобов`язанням в сумі 34700 грн. та штрафними санкціями у розмірі 416871,03 грн., № в частині збільшення суми грошового зобов`язання з військового збору, за податковим зобов`язанням у розмірі 2595,30 грн., за штрафними санкціями 27280,13 грн., які підлягають скасуванню.

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони серед іншого, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно, розсудливо.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем дотримані не були, що в свою чергу зумовило необхідність звернення позивача за захистом свого порушеного права до суду.

Відповідно до частин 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, здійснені позивачем документально підтверджені судові витрати на оплату судового збору у сумі 2896,99 грн. (а.с.5) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України (25006, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38, ) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м.Кропивницький, вул.Велика Перспективна, 55, ) про скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області № від 02.11.2018 року в частині збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб за податковим зобов`язанням в сумі 34700 грн. та штрафними санкціями у розмірі 416871,03 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області № від 02.11.2018 року в частині збільшення грошового зобов`язання з військового збору за податковим зобов`язанням у розмірі 2592,30 грн. та штрафними санкціями у розмірі 27280,13 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України (), судові витрати на оплату судового збору у розмірі 2896,99 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина