Справа № 460/9001/20
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
02 лютого 2021 року м. Рівне №460/9001/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гудими Н.С. за участю секретаря судового засідання Чирук С.І. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник не прибув,
відповідача: представник не прибув,
розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом
Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне
доПівденного офісу Держаудитслужби, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області
про визнання протиправним та скасування висновку,
В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне до Південного офісу Держаудитслужби, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування висновку.
Ухвалою суду від 14.12.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою від 05.01.2021 підготовче засідання відкладене на 02.02.2021.
02.02.2021 у відділі документального забезпечення суду зареєстровано клопотання відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції від 26.01.2021. Поряд з цим, відповідно до службової записки головного спеціаліста з інформаційних технологій Полюховича А.А. та секретаря судового засідання Чирук С.І. від 02.02.2021, у зв`язку з аварією систем централізованого опалення та внутрішньої вентиляції (залиття) І черги адміністративної будівлі суду, проведення судового засідання у справі №460/7888/20, призначеного на 14:30 год 02.02.2021 в режимі відеоконференції забезпечити неможливо.
В підготовче засідання 02.02.2021 представники сторін не прибули, про дату, час і місце судового розгляду повідомлені належним чином.
Відповідно до вимог п.1 ч.3 ст.205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе провести підготовче засідання за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження.
Враховуючи те, що розгляд справи у підготовчому провадженні здійснюється в порядку письмового провадження, то відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У підготовчому засіданні 02.02.2020 судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, визначених ст.ст. 160,161 КАС України.
Так, відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
За правилами п.4 ч.5 ст.160 КАС України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Як свідчить зміст позову, позивачем у позовній заяві зазначено два відповідача: Південний офіс Держаудитслужби та Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області. Натомість позовні вимоги сформовані до обох відповідачів спільно, а не окремо щодо кожного з них.
Крім того, суд звертає увагу, що за правилами ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зі змісту наведених правових норм також слідує, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.
В силу вимог ч.10 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі", у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Як свідчить зміст позову, позивач оскаржує висновок про результати моніторингу закупівлі, опублікований 03.11.2020.
До суду з даним позовом позивач звернувся 08.12.2020, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції ВДЗ (канцелярії) суду.
Водночас, зі змісту заяви позивача про зміну підстав позову судом встановлено, що про проведення моніторингу закупівлі позивач був обізнаний ще в жовтні 2020 року. Більше того, 20.11.2020 після оприлюднення вказаного висновку позивач звернувся до органу державного фінансового контролю за роз`ясненнями, а не до суду з відповідним позовом, у разі незгоди з ним.
Відповідно до вимог ч.13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
З огляду на наведене, позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:
1) позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог ст.160 КАС України (з позовними вимогами до кожного з відповідачів чи з приведеною у відповідність до позовних вимог кількістю відповідачів);
2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску.
Керуючись статтями ч.13 ст.171, ч.5 ст.243, ст.256 КАС України, суд
Позовну заяву Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне до Південного офісу Держаудитслужби, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування висновку - залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - не більше 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала окремо не оскаржується та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.С. Гудима