Справа № 520/1390/21
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позову

02 лютого 2021 р. справа № 520/1390/21
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про 1) визнання протиправним та скасування рішення від 12.01.2021 р. №109-1 ГУПФУ в Харківській області про відмову у призначенні пенсії за вислугу років ОСОБА_1 ; 2) зобов`язання ГУПФУ в Харківській області призначити, виплачувати в повному обсязі пенсію за вислугу років з 04.01.2021 р. з розрахунку 90% від розміру заробітної плати згідно з довідками про складові заробітної плати, виданих прокуратурою Харківської області 17.08.2020 за №18-538 та прокуратурою Луганської області 04.09.2020 за №18-557вих20, відповідно до ст. 50-1 Закону України "Про прокуратура" від 05.11.1991 №1789-ХІІ (в редакції Закону від 12.07.2001 №2663-ІІІ), без будь-яких обмежень або виключень з цієї статті, без обмеження заробітної плати і граничного розміру пенсії, -

встановив:

01.02.2021 р. о 14:14 год. на електронну адресу Харківського окружного адміністративного суду з електронної адреси " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від особи, пойменованої як - " ОСОБА_1 " надійшло звернення із назвою позовна заява із указаними вище вимогами.

При цьому, ані копії оскарженого правового акту індивідуальної дії, ані копії зазначених у якості додатків до позову документів, ані доказів оплати судового збору матеріали згаданого звернення не містили.

З цього приводу суддя зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч.ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 8 ст. 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Розділ ІХ Положення визначає, що обмін електронними документами між судом, органами системи правосуддя, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

За загальним правилом ч. 10 ст. 44 КАС України усі процесуальні документи (як паперові, так і електронні) підлягають скріпленню підписом учасника справи (представника учасника справи).

Суддя зважає, що згідно з п.п.15.16 п.1 розділу VII КАС України та наказу Державної судової адміністрації від 01.06.2020р. №247 наразі Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система використовується у режимі дослідної експлуатації, а цей режим слід відмежовувати від згаданого у процесуальному законі терміну - "функціонування".

Водночас із цим, стан виконання органами Держави владних повноважень з приводу забезпечення функціонування певних електронних ресурсів не може бути визнано вагомою причиною для обтяження приватних учасників суспільних відносин додатковими умовами у сфері доступу до суду, а тому легальною альтернативою подання до суду процесуальних документів у паперовій формі безперечно є подання до суду процесуальних документів в електронній формі із неухильним дотриманням обов`язкової вимоги - скріплення власним електронним підписом учасника справи (представника учасника справи) із використанням функціоналу ресурсу - Електронний кабінет.

Таким чином, приписами КАС України визначено дві форми подання позову: 1) у паперовій формі зі скріпленням власноручним підписом учасника справи (представника); 2) в електронній формі з обов`язковим скріпленням документів власним електронним підписом учасника справи (представника) через Електронний кабінет.

Іншої форми звернення до суду із позовом чинним процесуальним законом не передбачено.

Натомість, заявник застосував власно вигаданий спосіб звернення до суду, унаслідок чого до суду надійшов взагалі ніким не підписаний процесуальний документ.

У силу п.3 ч.4 ст.169 КАС України ця обставина є підставою для повернення позову.

Підсумовуючи викладене, суддя доходить висновку, що означена позовна заява є не підписаною, що у свою чергу зумовлює наявність окремої та самостійної підстави для повернення позову.

З огляду на викладене вище, належить прийняти процесуальне рішення про повернення позову заявникові.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 44, 169, 241-243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:

1. Позов - повернути.

2. Роз`яснити, що повернення позову не позбавляє особу права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали надіслати заявникові.

4. Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України (протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення); набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України (негайно після підписання).

Суддя Сліденко А.В.