Справа № 120/769/20-а
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 120/769/20-а

02 лютого 2021 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Полотнянко Ю.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року зупинено провадження у справі.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, а саме - пропущено п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваної ухвали було отримано позивачем 04 червня 2020 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с.103). Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції з урахуванням вихідних днів було 19 червня 2020 року. Проте апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції 19.01.2021, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обгрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції скаржник посилається на те, що позивач тривалий час хворів, знаходився на стаціонарному лікуванні та на самоізоляції у зв`язку з пандемією COVID-19, після чого Вінницьким обласним центром Медико-соціальної експертизи позивачу було встановлено 80 % ступінь втрати професійної працездатності, на підтвердження чого додає відповідні медичні документи. Також посилається на те, що ухвала про зупинення провадження у справі від 28.05.2020 була отримана позивачем 04.08.2020 та після її отримання ОСОБА_1 тривалий час хворів та стаціонарно лікувався. В підтвердження цього апелянтом додано до апеляційної скарги направлення на ФГОК від 27.06.2020, направлення на аналіз крові на а/тіла Ідм до COVID-19 від 06.08.2020, направлення на УЗД щитовидної залози від 15.10.2020, довідки лікарів від 08.09.2020, 11.09.2020, виписку із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №2020.00000212 від 21.08.2020, консультативний висновок спеціаліста від 30.10.2020, довідку МЕК про результати визначення у застрахованої особи ступеня втрати професійної працездатності у відсотках серії 12ААА

Проаналізувавши доводи позивача щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та дослідивши матеріали справи колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Необхідно зауважити, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Посилання позивача на те, що копію ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 28.05.2020 отримано ним 04.08.2020 спростовуються наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.103), згідно якого оскаржувану ухвалу отримано позивачем 04.06.2020. Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції з урахуванням вихідних днів було 19 червня 2020 року

Однак, суд враховує, що відповідно до п.3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 169 цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Зміни у наведені положення адміністративного процесуального законодавства внесені Законом України від 18.06.2020 року №731-IX, відповідно до п. 2 Розділу ІІ якого процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" N 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 року №731-IX опубліковано 16.07.2020 року у виданнях "Голос України" за №119-120 та "Урядовий кур`єр" за №135 та набрав чинності 17.07.2020 року, а отже передбачений Законом 20-денний строк завершений 06.08.2020 року.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що повний текст оскаржуваної ухвали було отримано позивачем 04 червня 2020 року, тому з урахуванням Закону України від 18 червня 2020 року №731-IX яким 6 серпня 2020 року закінчено процесуальні строки, що були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону №540-IX від 30.03.2020 (через 20 днів після 17 липня 2020 року (набрання чинності Закону України від 18 червня 2020 року №731-IX)), скаржник мав можливість звернутися до суду з апеляційною скаргою в межах п`ятнадцятиденного строку починаючи з 06.08.2020. Тобто, у даному випадку останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 28.05.2020 є 21.08.2020.

Так, судом враховано, що із наданої позивачем виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №2020.00000212 від 21.08.2020 вбачається, що позивач був позбавлений подати апеляційну скаргу у термін з 13.08.2020 по 21.08.2020, оскільки у вказаний період знаходився на стаціонарному лікуванні.

Водночас, стосовно наданих направлень лікарів та довідок щодо проходження огляду лікарів та здачі аналізів від 27.06.2020, 06.08.2020, 08.09.2020, 11.09.2020, 15.10.2020, то слід зазначити, що ці направлення та довідки були підставою для проходження позивачем медико-соціальної експертизи щодо встановлення у застрахованої особи ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, що в подальшому Вінницьким обласним центром Медико-соціальної експертизи позивачу було встановлено 80 % ступінь втрати професійної працездатності. Збирання довідок для визначення у застрахованої особи ступеня втрати професійної працездатності у відсотках не є обставинами, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Щодо перебування позивача на самоізоляції, то позивачем не надано жодних доказів необхідності знаходитись на самоізоляції, а також у який період позивач знаходився на самоізоляції.

При цьому, апелянтом жодним чином не обґрунтовано неможливості подання апеляційної скарги в строк, встановлений КАС України, оскільки перебування на самоізоляції не унеможливлює оскарження судового рішення та направлення апеляційної скарги, зокрема, засобами електронного зв`язку.

Також, колегія суддів зазначає, що згідно довідки МСЕК серії 12ААА №030919 позивачу було встановлено 80 % ступінь втрати професійної працездатності, дата огляду 07.12.2020. Доказів неможливості подання апеляційної скарги на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 28.05.2020 у період з 08.12.2020 по 18.01.2021 позивачем не надано.

Таким чином, позивачем не надано доказів наявності непереборних обставин, які б перешкоджали позивачу звернутись до суду з апеляційною скаргою в період з 22.08.2020 по 19.01.2021.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, оскільки вказані підстави не свідчать про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши термін для усунення недоліку.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунутий шляхом надіслання на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року залишити без руху.

2. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

3. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

4. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Полотнянко Ю.П.