Справа № 240/20040/20
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 108020200
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Лавренчук О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови,
Приватне підприємство "Контакт" звернулось до суду з позовом до Київської митниці Держмитслужби з позовом у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати видане Київською митницею Держмитслужби Рішення про коригування митної вартості товарів від 13.10.2020 №UА100630/2020/300004/2;
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання у справі на 17.12.2020.
На електронну пошту суду 17.12.2020 надійшла заява про розгляд справи у письмовому провадженні.
Відзив на позовну заяву надійшов до суду 17.12.2020. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що документи подані для митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також відомості що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме: відповідно умов контракту від 20.12.2019 №1220-2019 ціна товару в доларах США визначається сторонами Контракту в проформі-інвойсу та підписується обома сторонами. Зазначений документ до митного оформлення не надано. Зазначає, що митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів. Вказує, що надані платіжні документи №24 від 19.08.2020, №26 від 07.09.2020 №27 від 16.09.2020 не можуть бути використані для підтвердження заявленої митної вартості у зв`язку з тим, що у графі 70 «Призначення платежу» зазначено інший інвойс ніж поданий до митного оформлення. Наданий експертний висновок від 14.09.2020 №В-1735 не може бути використано для підтвердження заявленої митної вартості у зв`язку з тим, що висновок про вартість оцінюваних товарів ґрунтується на інформації про вартісні характеристики товарів лише із одного джерела - «alibaba.com». При цьому експертом не проведено аналіз кон`юнктури ринку, не проаналізована інформація про вартісні характеристики товарів із інших джерел, окрім того експерт не підтверджує числові значення заявленої митної вартості. Вважає рішення відповідача такими, що відповідають нормам чинного законодавства України.
Ухвалою суду від 05.01.2021 закрито підготовче провадження та призначено адміністративну справу до судового розгляду у порядку письмового провадження у зв`язку із надходженням до суду заяв представників сторін про розгляд справи по суті у порядку письмового провадження.
До суду 13.01.2021 надійшла заява позивача про надання додаткових доказів.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, що 12 жовтня 2020 року до митного оформлення в режимі імпорт до митного поста "Коростень" Київської митниці Держмитслужби декларантом (Приватне підприємство "Контакт") подано електронну митну декларацію, яка зареєстрована за №UA100630/2020/619721, з метою імпорту товару " Верстати тросові каменерізальні: модель КХ 1500x3500 -2 к-та, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3500x2000x1500мм; модель KX 1800x3600-1к-т, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3600x2000x1800мм. Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та не подвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO, LTD, Китай. Відправник: YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO., LTD, (BESIDE THE POWER FEEDING STATION OF WEST SUBURB DALANG) JIANKENG DONG, CHALU VILLAGE,CHALU SEAT, YUNFU GUANGDONG, Китай". Одержувач: Приватне підприємство "Контакт" (а.с. 79).
Митну вартість товару визначено декларантом самостійно за основним методом.
На підтвердження заявленої митної вартості товарів, декларантом надано:
- упаковочний лист №1 від 22.08.2020 (а.с. 22);
- проформа-інвойс №YF202008 від 22.08.2020 (а.с. 20);
- комерційний інвойс №YF202008-1 від 22.08.2020 (а.с. 21);
- коносамент (морська накладна) №МRFВ20083571 (а.с. 27);
- автотранспортна накладна№17 від 07.10.2020;
- сертифікат про походження товару G20МА4UU9JF3W051 від 18.09.2020 (а.с. 96);
- платіжне доручення в іноземній валюті №29 від 30.09.2020 (а.с. 97);
- платіжне доручення №201 від 05.10.2020 (а.с. 29);
- рахунок №ЧБИ302 від 01.10.2020 (а.с. 97 на звороті);
- лист №302 від 01.10.2020 (а.с. 30);
- експортний висновок В-1735 від 14.09.2020;
- лист-пояснення ТПП №13-05-14/833
Встановлено, що 12.10.2020 о 15:18 декларанту від ВМО 2 МП Коростень Київської митниці ДМСУ направлено повідомлення: в зв`язку з спрацюванням профілів ризику АСАУР та на виконання вимог ч. 3 та 4 ст. 53 МКУ щодо витребування відомостей, документації, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості, прошу надати документи, що підтверджують митну вартість. А саме: експортну митну декларацію, проплату 100%, прибуткові накладні, видаткові накладні, висновок експерта, податкову накладну, інші документи щодо підтвердження митної вартості товару (а.с. 31).
О 17:16 12 жовтня 2020 року декларанту від митного органу надійшло повідомлення у якому зазначено про те, що митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної, митне оформлення яких вже здійснено та встановлено, що заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів. Вказано про необхідність надання документів, згідно ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: прайс-лист виробника товару, виписку з бухгалтерської документації (а.с. 32).
З матеріалів справи вбачається, що Приватним підприємством "Контракт" відповідачу було надано лист -пояснення від 12.10.2020 до якого додано:
- експертний висновок Житомирської ТПП №В-1924 від 12.10.2020 (а.с. 39-41);
- додаток №1 від 08.01.2020 до контракту №1220-2019 від 20.12.2019 (а.с. 46);
- прайс лист б/н від 01.03.2020;
- рахунок-фактура №617 від 17.06.2020 (а.с. 47);
- податкова накладна №2310752 від 19.06.2020 (а.с. 85);
Київською митницею Державної митної служби України 13.10.2020 було прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA100630/2020/300004/2 щодо ВМД №UA100630/2020/619721 у якій вказано:
З метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів проведено консультацію, в ході якої декларанту надана інформація щодо вартості схожого товару. Методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2а і 2г- у зв`язку із відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042.
Вважаючи такі рішення відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України (далі - МК України) митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Документи, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості визначені статтею 53 МК України.
У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України)
Частиною 2статті 53 МК України визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно приписів ч. 1 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту визначені статтею 57 Митного кодексу України.
Так, відповідно до ч.1 ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Відповідно до частини 2 цієї статті основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Частиною 1 статті 58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Як вбачається з митної декларації №UA100630/2020/619721 від 12.10.2020. декларантом у графі 43 вказано, що визначення митної вартості товарів здійснюється за основним методом (а.с. 79). На підтвердження заявленої митної вартості товарів, декларантом надано:
- упаковчний лист №1 від 22.08.2020 (а.с. 22);
- проформа-інвойс №YF202008 від 22.08.2020 (а.с. 20);
- комерційний інвойс №YF202008-1 від 22.08.2020 (а.с. 21);
- коносамент (морська накладна) №МRFВ20083571 (а.с. 27);
- автотранспортна накладна№17 від 07.10.2020;
- сертифікат про походження товару G20МА4UU9JF3W051 від 18.09.2020 (а.с. 96);
- платіжне доручення в іноземній валюті №29 від 30.09.2020 (а.с. 97);
- платіжне доручення №201 від 05.10.2020 (а.с. 29);
- рахунок №ЧБИ302 від 01.10.2020 (а.с. 97 на звороті);
- лист №302 від 01.10.2020 (а.с. 30);
- експортний висновок В-1735 від 14.09.2020;
- лист-пояснення ТПП №13-05-14/833.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Матеріалами адміністративної справи підтверджується, що на письмову вимогу органу доходів і зборів позивачем надано:
- експертний висновок Житомирської ТПП №В-1924 від 12.10.2020 (а.с. 39-41);
- додаток №1 від 08.01.2020 до контракту №1220-2019 від 20.12.2019 (а.с. 46);
- прайс лист б/н від 01.03.2020;
- рахунок-фактура №617 від 17.06.2020 (а.с. 47);
- податкова накладна №2310752 від 19.06.2020 (а.с. 85);
Однак, за результатом перевірки документів, наданих декларантом, митний орган дійшов висновку, що заявлена декларантом митна вартість товарів не підтверджена документально.
Судом встановлено, що між Приватним підприємством "Контакт" (покупець) та «YUNFU CITY XINDA MACHINERY» (Китай) (продавець) було укладено контракт №1220-2019. Згідно п. 3.1 Контракту, ціна товару встановлюється в доларах США і визначається сторонами контракту та проформ-інвойсі.
У п. 2.1 контракту вказано: ціна, якість та кількість товарів відповідає змісту проформи - інвойсу.
Згідно п. 3.1 контракту, ціна товарів встановлюється в доларах США і визначається сторонами контракту в проформ-інвойсі, підписаному обома сторонами.
Умови оплати визначено у п. 6.1контракту, де вказано: 20% суми проформ-інвойсу буде сплачена банківським переказом на рахунок продавця, як авансовий платіж; 80% суми проформ-інвойсу буде сплачена перед загрузкою контейнера.
У Додатку 1 від 08.01.2020 до контракту №1220-2019 від 20.12.2019, до п. 6.1 контракту внесено зміни та викладено у наступній редакції: умови оплати партії товару визначається в проформа-інвойсі по кожній окремій партії товару, який підписується обома сторонами та має силу додатку до цього контракту (а.с. 46).
Суд вважає помилковим твердження представника відповідача про те, що до митного оформлення не було надано проформи - інвойсу, оскільки у митній декларації від 12.10.2020 №UА100630/2020/619721 додано документ від 22.08.2020 №YF202008, який і є проформа-інвойс.
У розділі "Умови оплати" у проформа - інвойсі №YF202008 від 22.08.2020 вказано: 30% суми проформ-інвойса буде сплачена банківським перекладом на рахунок продавця як авансовий платіж, 7% суми проформ-інвойсу буде заплачена після вигризки товару на території покупця.
Відповідач у відзиві вказує на платіжні доручення №24 від 19.08.2020, №26 від 07.09.2020, №27 від 16.09.2020, та вказує, що вони не можуть бути використані для підтвердження заявленої митної вартості. Суд відмічає, що вказані документи не надавались декларантом для митного оформлення товару, а тому суд не надає їм правову оцінку.
Суд зазначає, що Комерційний інвойс №YF202008-1 від 22.08.2020 містить інформацію ідентичну тій, що вказана у проформа - інвойсі №YF202008 щодо кількості та ціни товару, що розмитнювався декларантом (а.с. 21).
Транспортування товару з Китаю до України здійснювалось ТОВ "Чайніз Бразерс Інтернешнл", що підтверджується інформацією, що міститься у коносаменті №МRFВ20083571 (а.с. 95), а по Україні - ТОВ "Вейт Транс", що підтверджується СМR №17 (а.с. 95 на звороті).
Оплата рахунку №ЧБИ302 від 01.10.2020 підтверджується платіжним дорученням №201 від 05.10.2020 (а.с. 96 на звороті).
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач подав усі наявні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору, що свідчить про протиправність дій Київської митниці Держмитслужби щодо відмови у застосуванні митної вартості, заявленої позивачем, за першим методом митної оцінки - за ціною договору щодо товарів, які імпортуються.
Щодо експертного висновку Житомирської торгово-промислової палати від 14.09.2020 №В-1735.
Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.
Суд зазначає, що відповідач не наділений повноваженнями здійснювати оцінку висновку, що наданий Житомирською торгово-промисловою палатою від 14.09.2020 №В-1735.
Крім того, у висновку зазначено, що при оцінці проведено дослідження документів та маркетинг ринку. У результаті дослідження ринку експерт встановив, що схоже обладнання є в продажу на первинному ринку за кордоном. Ринкова вартість обладнання визначена на підставі аналізу інформації каналів Інтернет і цін на ринку за кордоном. Ціни, зазначені в прайс-листах, базові. При оптовій торгівлі вводяться знижки. Розмір оптових знижок обумовлюється окремо для конкретного покупця з урахуванням кількості. Також експертизою встановлено, що вартість, зазначена в транспортних документах на обладнання однієї одиниці, знаходиться в інтервалі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном, і відповідає його ринковій вартості.
У оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару від 13.10.2020 №UA100630/2020/300004/2 вказано: "Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 МК України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами вартості схожого товару за МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042- верстати пиляльні, для обробки різних видів плитки та кам`яних заготівок, цивільного призначення; плиткорізи, всього 50 штук. Торговельна марка LЕХ, виробник - немає даних, країна виробник - СN; від 18.09.2020 №UA100630/2020/617778 - 1. верстати тросові каменерізні, модель КХ 1500*3500-2 к-та, потужність 19,38 кВт, максимальний розмір різки 3500*2000*1500 мм, модель КХS 1800*3600 - 1 к-т, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3600*2000*1800 мм. Всього 3- к-та. Призначені для розрізання каменю. Виробник YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO, LTD, Китай і становить 2,17дол/кг з дотримання з дотриманням принципів та критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року".
Відповідно до п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проаналізувавши наведені норми права у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а Верховний Суд дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених ч. 2 ст. 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару за такою декларацією дійсно було імпортовано до України.
При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), має бути доведено, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.
До суду відповідачем було надано МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042 та від 18.09.2020 №UA100630/2020/617778.
Суд зазначає, що позивачем розмитнювався товар - верстати тросові каменерізальні: модель КХ 1500x3500 -2 к-та, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3500x2000x1500мм; модель KX 1800x3600-1к-т, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3600x2000x1800мм. Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO, LTD, Китай. Відправник: YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO., LTD, (BESIDE THE POWER FEEDING STATION OF WEST SUBURB DALANG) JIANKENG DONG, CHALU VILLAGE, CHALU SEAT, YUNFU GUANGDONG, Китай".
У МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042 (а.с. 89-90) вказано товар - верстати пиляльні, для обробки різних видів плитки та кам`яних заготівок, цивільного призначення; плиткорізи, всього 50 штук. Торговельна марка LЕХ, виробник - немає даних, країна виробник - СN; верстати заточувальні (для різального інструмента); верстати для обробки дерева, твердих пластмас або аналогічних твердих матеріалів, верстати пиляльні із дисковою пилкою.
Опис даного товару вказує на неможливість застосування цінових характеристик цієї декларації, оскільки він не відповідає вимогам щодо схожості товару.
Щодо митної декларації від 18.09.2020 №UA100630/2020/617778, про яку вказує відповідач у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості від 13.10.2020, суд зазначає, що декларантом митна вартості товару здійснювалась за другорядним (резервним) методом визначення митної вартості, що підтверджується відміткою у графі 43 вказаної МД, тоді як у МД від 12.10.2020 позивачем митна вартість товару здійснюється за основний метод.
Окрім того, митним органом у оскаржуваному рішенні від 13.10.2020 та під час розгляду адміністративної справи не наведено пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. Окрім того, відповідачем не доведено, що товар за МД від 18.09.2020 №UA100630/2020/617778 дійсно був увезений до України та те, що митна вартість за вказаною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.
Отже, відповідачем при здійсненні коригування митної вартості за резервним методом не дотримано вимог п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598.
Відсутність в рішеннях про коригування митної вартості товарів посилання на належні та допустимі докази того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ні документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
При цьому, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
Аналогічна правова позиція викладена Верховний Судом в постанові від 25 лютого 2020 року по справі №260/118/19.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що під час судового розгляду адміністративної справи та до митного органу разом з МД №UA100630/2020/619721 від 12.10.2020 позивачем надано всі належні докази на підтвердження заявленої митної вартості товарів за основним методом, а матеріалами адміністративної справи спростовуються обставини, що були вказані при прийнятті оскаржуваного Рішення від 13.10.2020.
Враховуючи викладене суд вважає, що достатніх та обґрунтованих підстав для здійснення коригування митної вартості у відповідача не було, а тому рішення про коригування митної вартості товарів від 13.10.2020 №UA100630/2020/300004/2 є безпідставним і необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 7739,27 грн.
У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 13.10.2020 №UА100630/2020/300004/2.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук