Справа № 826/15741/18
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ІБК «Будінвестгруп» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними і скасування податкового повідомлення-рішення, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю ІБК «Будінвестгруп» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю ІБК «Будінвестгруп» звернулося до суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у м. Києві, в якій просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 29.05.2018 року №. щодо несвоєчасного надходження товару в сумі 125 090,00 євро (еквівалент складає 4 053 023,70 грн.) за контрактом.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2020 позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм процесуального та матеріального права, та задовольнити позов у повному обсязі.

В судове засідання з`явилися учасники процесу. Представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги та просив задовольнити позов. Представник відповідача просив залишити без змін рішення суду першої інстанції, до суду надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу.

Також представник відповідача вказує, що відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. №227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України», від 19 червня 2019 р. №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 р. № 682-р «Питання Державної податкової служби», наказу Державної Податкової Служби України від 12 липня 2019 р. №14 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС», створено Головне управління ДПС у м. Києві, про що внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відповідний запис, присвоєно і розпочато реорганізацію Головного управління ДФС у м. Києві.

На виконання вимог постанови КМУ від 19.06.2019 № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» та враховуючи лист ДПС від 28.08.2019 № 533/7/99-00-01-01-02 щодо погодження здійснення покладених на Головне управління ДПС у м. Києві, Головним управлінням ДПС у м. Києві розпочато виконання функцій і повноважень Головного управління ДФС у м. Києві, яке реорганізовується шляхом приєднання до ГУ ДПС у м. Києві.

Таким чином, правонаступником відповідача Головного управління ДФС у м. Києві, є Головне управління ДПС у м. Києві.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом, на підставі наказу ГУ ДФС у м. Києві від 23 квітня 2018 року №7471 проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ ІБК «Будінвестгруп» з питань дотримання вимог валютного законодавства при розрахунках за імпортним контрактом від 21 квітня 2016 року №21/04/2016 з нерезидентом «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія), за результатами якої складено Акт №593/26-15-14-06-03/38964732 від 08 травня 2018 року та встановлені порушення статті 2 Закону №185/94-ВР, а саме: несвоєчасне надходження товару в сумі 125 090,00 євро (еквівалент 4 053 023,70 грн.) за контрактом від 21 квітня 2016 року №21/04/2016UA з нерезидентом «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія).

Відповідно до Акту перевірки від 08 травня 2018 року, під час перевірки контролюючим органом використано надані позивачем копії імпортного контракту від 21 квітня 2016 року, виписки АТ «Укрсиббанк» з валютного рахунку ТОВ «ІБК «Будінвестгруп» за контрактом від 21 квітня 2016 року №21/04/2016UA, митні декларації за контрактом від 21 квітня 2016 року, регістри бухгалтерського обліку по рахунках 632,312, відповідно до яких встановлено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за імпортним контрактом від 21 квітня 2016 року з нерезидентом «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія).

На підставі висновків Акту від 08 травня 2018 року відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 29 травня 2018 року № (форма «С» пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД) на загальну суму 1 185 004,00 грн.

Так, ТОВ ІБК «Будінвестгруп» 21 квітня 2016 року укладено імпортний контракт з нерезидентом - компанією «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія) №21/04/2016UA на поставку нового мобільного бетонного заводу SUMAB K-60, на виконання умов якого позивачем здійснено передоплату на суму 80090,00 євро, що підтверджується платіжним дорученням від 31 липня 2017 року №11.

Товар від нерезидента надійшов на суму 125 090,00 грн., що засвідчено митною декларацією від 12 березня 2018 року №126608.

Водночас, відповідно до попереднього акту перевірки від 28 квітня 2017 року №425/26-15-14-06-03/38964732 станом на 21 квітня 2017 року за товариством обліковується дебіторська заборгованість на загальну суму 45 000,00 євро (еквівалент складає 1 248 968,31 грн.), яка була погашена повністю 12 березня 2018 року.

За період з 22 квітня 2017 року по 02 травня 2018 року перевіркою розрахунків у грошовій формі при здійсненні імпортних операцій за контрактом від 21 квітня 2016 року №21/04/2016UA встановлено, що на виконання умов зазначеного контракту товариством перераховано валютні кошти нерезиденту в сумі 80 090,00 євро (еквівалент 2 434 447,20 грн.). Граничним терміном надходження товару на територію України визначено 27 січня 2018 року, а кількість днів прострочення складає 44 дні, а саме: з 28 січня 2017 року по 12 березня 2018 року.

Згідно з поданою до перевірки митною декларацією товар від нерезидента на адресу товариства надійшов 12 березня 2018 року на загальну суму 125 090,00 євро (еквівалент 4 053 023,70 грн.), тобто з порушенням законодавчо встановлених строків.

За результатами процедури адміністративного оскарження наведених висновків позивачем, вони залишені без змін, що стало підставою для звернення позивача до суду.

Суд першої інстанції прийшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з того, що порушення валютного законодавства мають місце та повністю підтверджуються матеріалами справи.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) такої продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, транспортних послуг - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних послуг. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Виручка резидента за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом) вважається перерахованою на його банківський рахунок за заявою резидента, якщо належна сума врегульована Експортно-кредитним агентством.

Частиною 4 статті 2 Закону № 185/94-ВР встановлено, що Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Згідно з пунктом 1 постанови Правління НБУ від 07 червня 2016 року №342 «Про врегулювання ситуації на грошовому та валютному ринках України», розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачених у статтях 1 та 2 Закону №185/94-ВР, здійснюється у строк, що не перевищує 90 календарних днів (положення про застосування строку розрахунків 90 календарних днів діяло до 28 липня 2016 року включно), постановою Правління НБУ від 28 липня 2016 року №361, яка набрала чинності 29 липня 2016 року, внесено зміни в частині застосування строку розрахунків 120 календарних днів.

Відповідно до пункту 1 постанови Правління НБУ від 14 вересня 2016 року №386 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону №185/94-ВР, здійснюються у строк, що не перевищує 120 календарних днів.

З матеріалів справи убачається, що перевіркою своєчасності розрахунків при проведенні імпортних операцій відповідачем встановлені порушення товариством статті 2 Закону №185/94-ВР, оскільки граничний строк надходження товару становив 27.01.2018.

Висновок центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку щодо продовження термінів розрахунків за експортним контрактом від 21 квітня 2016 року № №21/04/2016UA з нерезидентом - компанією «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія) до перевірки не надавався, як і документ уповноваженого органу країни, що підтверджував би виникнення форс-мажорних обставин за вищезазначеним контрактом.

Сам позивач визнає факт наявності порушення, проте вважає, що воно виникло внаслідок недотримання нерезидентом умов контракту від 21.04.2016 року.

Згідно попереднього акту перевірки від 28.04.2017 № 425/26-15-14-06-03/38964732, станом на 21.04.2017 у ТОВ «ІБК «Будінвестгруп» обліковувалась дебіторська заборгованість на загальну суму 45 000,00 євро (еквів. 1 248 968,31 грн.) граничний термін погашення:

- на суму 20 000,00 євро (еквів. 546 500,22 грн) - 18.11.2016, кількість днів прострочення 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018;

- на суму 5 000,00 євро (еквів. 136 372,76 грн) - 25.11.2016, кількість днів прострочення 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018;

- на суму 5 000,00 євро (еквів. 141 449,87 грн) - 16.12.2016, кількість днів прострочення - 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018;

- на суму 5 000,00 євро (еквів. 145 729,44 грн) - 24.01.2017, кількість днів прострочення - 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018;

- на суму 5 000,00 євро (еквів. 139 682,63 грн) - 21.02.2017, кількість днів прострочення- 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018;

- на суму 5 000,00 євро (еквів. 139 233,39 грн) - 28.02.2017, кількість днів прострочення - 325 днів з 22.04.2017 по 12.03.2018, що відповідає даним бухгалтерського обліку підприємства по рахунку № 632, яка була погашена в повному обсязі 12.03.2018 року.

Відповідно до статті 4 Закону №185/94-ВР порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 та 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом НБУ на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Відповідачем надано суду розрахунок пені за імпортним контрактом від 21 квітня 2016 року №21/04/2016UA з нерезидентом - компанією «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія), сума за яким складає 1 185 004,57 грн., та який позивачем не оспорюється.

Висновок центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку щодо продовження термінів розрахунків за експортним контрактом від 21.04.2016 №21/04/2016UA з нерезидентом «Scandinavian & UK Machines АВ» (Сербія) ТОВ «ІБК» «Будінвестгруп» до перевірки не надано.

Документ уповноваженого органу країни, що підтверджує виникнення форс-мажорних обставин по вищезазначеному контракту до перевірки не надано.

Крім того, стаття 2 Закону №185/94-ВР не містить виключень стосовно вихідних, святкових або інших неробочих днів, а отже у термін 180 календарних днів враховуються усі дні поспіль після останнього дня, визначеного на випадок відстрочення виконання умов контракту.

Отже, приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення про нарахування позивачу штрафу та пені, відповідач діяв відповідно до вимог чинного законодавства.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності та в межах апеляційної скарги, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю ІБК «Будінвестгруп» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ІБК «Будінвестгруп» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними і скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 03.02.2021