Справа № 640/22734/19
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Бужак Н.П.

Парінова А.Б.

За участю секретаря Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО" про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДСНС у Дніпропетровській області) звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО", в якому просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО", до повного усунення порушень;

- встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО", до повного усунення порушень.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2020 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що належним доказом усунення порушень, може бути Акт перевірки, який є носієм доказової інформації, документом, на підставі якого, приймається відповідне рішення щодо підтвердження усунення порушень.

27 січня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРОКО" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та доручення Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області від 09 січня 2019 року №226/06-19, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано наказ від 20 червня 2019 року "Про проведення перевірок".

На підставі наказу та посвідчення на проведення перевірки від 05 липня 2019 року №1207, посадовою особою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області 17 липня 2019 року проведено планову перевірку додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено відповідний Акт від 17 липня 2019 року №744.

З Акта перевірки вбачається, що ГУ ДСНС у Дніпропетровській області виявлено порушення ТОВ "ІНТЕРОКО" вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме: норм Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС від 30 грудня 2014 року №1417, ДБН В.1.2-4-2006 "Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)", Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС від 05 листопада 2018 року №879, Інструкції з тривалого зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту, затвердженої наказом Міністерства з надзвичайних ситуацій України від 16 грудня 2002 року №330, Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2002 року №956, Порядку і правил проведення обов`язкового страхування цивільної відповідальності суб`єктів господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об`єктах підвищеної небезпеки, включаючи пожежовибухонебезпечні об`єкти та об`єкти, господарська діяльність на яких може призвести до аварій екологічного і санітарно-епідеміологічного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 листопада 2002 року №1788: у приміщеннях за адресою:

- Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15:

1) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово- попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту згідно затверджених план-графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж. 4) в цілому на комплекс (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж ДБН В.2.5-56:2014);

2) один раз на три роки організацією, що проводить технічне обслуговування не проводиться робота щодо вимірювання значення електричного опору ізоляції між електрично не з`єднаними струмопровідними частинами приладів, що входять до складу системи оповіщення, а також, між ними та їх корпусами на відповідність вимогам технічних умов на даний прилад (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж.9.9 ДБН В.2.5-56:2014);

3) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25 "Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників");

4) вихід з приміщення громадського призначення не ізольований від житлової частини будинку (пункт 22 розділу ІІ ППБУ, пункт 2.53 "Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення" ДБН В.2.2-15-2005);

5) у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення (пункт 1.4 глава І розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

6) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

7) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

8) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ);

- у приміщеннях за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а:

9) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово- попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту згідно затверджених план-графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж. 4) в цілому на комплекс (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж. 6.5 ДБН В.2.5-56:2014);

10) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампа) аварійного освітлення (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

11) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25);

12) у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014);

13) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

14) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також, визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

15) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ);

- у приміщеннях за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а:

16) не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25 "Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників");

17) керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях");

18) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також, визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98);

19) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ).

Позивач, з метою застосування заходів реагування, звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до частини 1 статті 1 вищевказаного Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

В силу частини 1 статті 3 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять, зокрема, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду.

Згідно Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

В силу пункту 7 вищевказаного Положення, ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Нормами пп. 2 п. 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій передбачено, що основними завданнями ДСНС, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

В силу частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Як вбачається з матеріалів справи, Державна служба України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області звернулася до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Глінки, будинок 15, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 94-а, приміщень за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Зоряний, будинок 1-а ТОВ "ІНТЕРОКО" (код ЄДРПОУ - 31905094), до повного усунення порушень.

Підставою для звернення з вищевказаним позовом став Акт перевірки від 17 липня 2019 року №744 (далі - Акт перевірки, а.с. 21-30), який складений за результатами проведення планової перевірки додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та встановлено порушення ТОВ "ІНТЕРОКО" вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

У відзиві на позовну заяву та в суді апеляційної інстанції представником ТОВ "ІНТЕРОКО" зазначено, що відповідачем усунуто всі порушення, які зазначені в Акті перевірки від 17 липня 2019 року №744.

На підтвердження відсутності порушень, зазначених в пунктах 1, 9 Акту перевірки - монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться, відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово- попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту, згідно затверджених план-графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж. 4) в цілому на комплекс (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж ДБН В.2.5-56:2014), ТОВ "ІНТЕРОКО" надано наступні документи: Акт перевірки відповідності систем протипожежного захисту на об`єкті ТОВ «ІНТЕРОКО» від 08 серпня 2019 року та Робочі проекти систем протипожежного захисту, систем автоматичної пожежної сигналізації приміщень магазину «Оптика», які розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Глінки, 15 №08/08-АПС, 08/08-АПС.Р.К, №08/08-АПС.СПТС, №08/08-АПС.С; Робочі проекти систем протипожежного захисту, систем автоматичної пожежної сигналізації приміщень магазину «Оптика», які розташовані за адресою: м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 94-а №09/08-АПС, №09/08-АПС.ПЗ, №09/08-АПС.Р.К, №09/08-АПС.СПТС, №09/08-АПС.С (а.с. 78-161).

Щодо відсутності порушення, вказаного у пункті 2 Акту перевірки - один раз на три роки організацією, що проводить технічне обслуговування не проводиться робота щодо вимірювання значення електричного опору ізоляції між електрично не з`єднаними струмопровідними частинами приладів, що входять до складу системи оповіщення, а також, між ними та їх корпусами на відповідність вимогам технічних умов на даний прилад (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункт ж.9.9 ДБН В.2.5-56:2014), відповідачем надано Технічний звіт по вимірюванням та випробуванням електроустановок в приміщенні магазину «ЛЮКСОПТИКА» ТОВ «ІНТЕРОКО» за адресою м. Дніпро, вул. Глінки, 15 та протокол №2 перевірки ізоляції мереж та електроустаткування, відповідно до якого, кабельні лінії до експлуатації придатні (а.с. 162-167).

З приводу порушень, зазначених в пунктах 3, 11 та 16 Акту перевірки - не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників (підпункт 2 пункту 3 розділу ІІ наказу МВС України від 15 січня 2018 року №25 "Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників"), ТОВ «ІНТЕРОКО» вказано, що всі вогнегасники не потребували технічного обслуговування, на підтвердження даного факту надано копії видаткових накладних від 13.05.2019 року №РН-0000013 та від 26 жовтня 2018 року №РН-0000046 про закупівлю вказаних вогнегасників та акти приймання-передачі (переміщення) вогнегасників (а.с. 67-72).

Щодо порушення, вказаного у пункті 4 Акту перевірки - вихід з приміщення громадського призначення не ізольований від житлової частини будинку (пункт 22 розділу ІІ ППБУ, пункт 2.53 "Державні будівельні норми України. Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення" ДБН В.2.2-15-2005), відповідачем надано фотокопії вхідної групи, що підтверджують наявність виходу з приміщення, що ізольований від житлової частини будинку (а.с. 74).

На підтвердження усунення порушень, вказаних в пунктах 5, 10, 12 Акту перевірки - у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення (пункт 1.4 глава І розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014); монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампа) аварійного освітлення (пункт 1.4 розділу V ППБУ, пункти 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014), ТОВ «ІНТЕРОКО» надано видаткову накладну від 20 серпня 2109 року №2318385 на купівлю світильника аварійного, товарно-транспортну накладну від 21 серпня 2019 року №1 та Акти приймання-передачі (переміщення) аварійних світильників (а.с. 168-171).

З приводу порушень, зазначених в пунктах 6, 13, 17 Акту перевірки - керівник та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункт 15 постанови Кабінету міністрів України №444 від 26 червня 2013 року "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях"), відповідачем надано Заявку-повідомлення ТОВ «ІНТЕРОКО» до Інституту державного управління у сфері цивільного захисту від 21 січня 2020 року №5306/1, в якій просило включити до групи слухачів на договірних засадах співробітника ТОВ "ІНТЕРОКО", менеджера (управителя) з питань регіонального розвитку ОСОБА_1 , згідно затверджених термінів навчання за напрямом "Цивільний захист", форма навчання очно-дистанційна (а.с. 172).

Щодо порушень вказаних у пунктах 7, 14, 18 Акту перевірки - для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також, визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (пункт 7 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затверджене наказом МНС України від 18 грудня 2000 року №338, пункт 6 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98), колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи № 338 від 18.12.2000 року, потенційно небезпечний об`єкт - об`єкт, на якому можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини, біологічні препарати, а також інші об`єкти, що за певних обставин можуть створити реальну загрозу виникнення аварії; ідентифікація потенційно небезпечного об`єкта - процедура виявлення на об`єкті джерел та чинників небезпеки, на підставі яких об`єкт визнається потенційно небезпечним.

Згідно пункту 5 вищевказаного Положення № 338, паспортизація ПНО здійснюється відповідно до переліків потенційно небезпечних об`єктів, затверджених комісіями з питань ТЕБ та НС, які складаються на підставі результатів ідентифікації ПНО.

Матеріали справи свідчать, що, відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 24 грудня 2019 року №, видами діяльності ТОВ «ІНТЕРОКО» є, зокрема, роздрібна торгівля медичними та ортопедичними товарами в спеціалізованих магазинах (а.с. 74-77).

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Разом з тим, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не надано до суду доказів того, що ТОВ «ІНТЕРОКО» визнано у встановленому законом порядку потенційно небезпечним об`єктом.

На підтвердження усунення порушень, вказаних в пунктах 8, 15, 19 Акту перевірки - не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту від вражаючих факторів (пункт 2 статті 20 глави 4 розділу ІІІ КЦЗУ, пункти 1, 2, 3 Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, пункт 2 розділу ІІІ ПТБ), ТОВ «ІНТЕРОКО» надано видаткову накладну від 22 січня 2020 року №12 про купівлю протигазів ГП-7 і респіраторів ЗМ 8823 та Акти приймання-передачі (переміщення) вказаних товарів до магазинів відповідача за адресами: м. Дніпро, вулиця Глінки, 15; м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 94-а; м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1-а (а.с.173-176).

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що на момент вирішення спору відповідачем усунуто порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для звернення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області до суду щодо застосування заходів реагування.

Щодо доводів апелянта про те, що належним доказом усунення порушень, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей може бути Акт перевірки, слід зазначити наступне .

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 жовтня 2019 року у справі № 580/32/19 вказав наступне: «… суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.

… В контексті спірних правовідносин, що склались між сторонами, необхідно вказати, що саме суд вирішує питання чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.

… Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.».

З огляду на вищезазначене, доводи апелянта про те, що належним доказом усунення порушень, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей може бути Акт перевірки, який є носієм доказової інформації, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення щодо підтвердження усунення порушень, колегія суддів вважає необгрунтованими.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 19 січня 2021 року у справі №640/5571/20.

Крім того, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 420/5156/18 вказав, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно відмовлено у задоволенні позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та відсутність правових підстав для їх задоволення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Бужак Н.П.

Парінов А.Б.

Повний текст постанови виготовлено 03.02.2021 р