Справа № 160/7734/20
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 січня 2021 року м. Дніпросправа № 160/7734/20

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Малиш Н.І. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 року у справі №160/7734/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити пені дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 року у справі №160/7734/20 адміністративний позов задоволено повністю.

Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на зазначене рішення суду першої інстанції подало апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 01.09.2020 року та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 01.09.2020 року скаржник зазначив, що у зв`язку із запровадженням карантину на всій території України, відповідач був позбавлений можливості у строки визначені КАС України звернутись з апеляційною скаргою до суду. Також зазначив, що рішення суду від 01.09.2020 року отримано останнім 07.09.2020 року за вх.№10716/7. Крім того, відповідач зазначив про доступність права на оскарження у зв`язку із пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Розглянувши наведені доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 01.09.2020 року, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

З огляду на приписи частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно пункту 1 частини другої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Слід зазначити, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Як свідчать матеріали справи, повний текст рішення суду від 01.09.2020 року отриманий скаржником 07.09.2020 року (а.с. 55) про що свідчить розписка суду першої інстанції, тоді як апеляційна скарга подана до суду лише 04.12.2020 року, тобто з пропуском строк відповідно до ст. 295 КАС України.

Посилання відповідача на дію на території України карантину як на підставу поновлення строку, не може бути безумовною підставою для поновлення процесуального строку, оскільки слід аргументовувати, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили відповідачу подати апеляційну скаргу в с роки, передбачені ст. 295 КАС України.

В апеляційній скарзі відповідачем не наведено причин пропуску строку у зв`язку з причинами зумовленими обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Крім того, посилання відповідача як на підставу для поновлення строку на доступ до правосуддя є безпідставним, оскільки особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строку на апеляційне оскарження.

Отже, наведені скаржником доводи з урахуванням дати отримання (07.09.2020 року) оскаржуваного рішення суду, не можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Частиною 3 ст. 298 КАС України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

З огляду на зазначене, скаржнику слід надати клопотання (заяву) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якому вказати інші підстави для його поновлення.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим п.1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: відсутній документ про сплату судового збору.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ухваленим Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 складає 2102 грн.

У відповідності до пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожитковий мінімум для працездатних осіб.

З урахуванням того, що ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви становила 840,82 грн., то скаржник під час звернення до суду апеляційної інстанції повинен сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн.

Проте, скаржник не сплатив судовий збір у встановленому законом порядку та розмірі.

Що стосується клопотання про відстрочення сплати судового збору.

У поданому клопотанні про відстрочення сплати судового збору скаржник посилається на складний та тривалий процес затвердження кошторису видатків на фінансування адміністративних витрат та на доступ до правосуддя.

Частиною 1 ст.133 КАС України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Зокрема, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб`єкта владних повноважень від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

Крім того, обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин (у тому числі органами державної влади) своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим відстрочення/звільнення від його сплати окремих державних органів може негативно позначитися на стані виконання належних їм за законом повноважень.

Тобто, відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору або неможливість своєчасного надання суду доказів щодо його сплати не є поважними причинами для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення зазначеного клопотання.

Щодо посилань скаржника на відстрочення сплати судового збору в рамках забезпечення принципів доступу до правосуддя та рівності всіх учасників судового процесу перед судом, апеляційний суд зазначає таке.

Статтями 8, 55 Конституції України регламентовано кожній особі право на захист її прав та законних інтересів, також гарантовано право на судовий захист, вказані норми - принципи вказують на гарантоване державою право особи, яке вона може реалізувати якщо порушені її права та охоронювані законом інтереси.

В свою чергу, відповідно до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В той же час, питання щодо справляння судового збору в Україні регламентовано спеціальними нормами права, зокрема нормами КАС України та Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до приписів ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується також, у разі подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Суд зазначає, що обов`язок щодо сплати судового збору не можна розцінювати як перепону для судового захисту або як надання переваги одному учаснику судового процесу перед іншим, оскільки обов`язок сплати судового збору встановлений Законом для будь-якої особи, що звертається до суду та не має пільг зі сплати судового збору, або не звільнена від його сплати в силу Закону.

Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 169, 295, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відмовити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 року у справі №160/7734/20 - залишити без руху.

Надати десятиденний строк з дати отримання цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду:

клопотання (заяву) про поновлення строку апеляційного оскарження, в якому вказати інші поважні підстави для поновлення строку;

документу про сплату судового збору у розмірі та порядку, передбаченому чинним законодавством;

Судовий збір сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155 , Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA1004628, Код класифікації доходів бюджету: 22030101 , Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного подання до суду.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Малиш