Справа № 480/6173/20
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: А.Б. Діска
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 р. Справа № 480/6173/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Чалого І.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 26.10.2020, по справі № 480/6173/20

за позовом Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут

до ОСОБА_1

про стягнення витрат на утримання,

ВСТАНОВИВ:

Військовий інститут телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут звернувся до суду із позовом, у якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут суму у розмірі 7725,56 грн. на відшкодування витрат, пов`язаних з його утриманням під час навчання.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 позовну заяву Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут повернуто позивачу.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що ухвалу суду першої інстанції прийнято з порушення норм процесуального права, просив скасувати судове рішення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги заявник послався на запровадження на всій території України карантину, на строк дії якого продовжено усі процесуальні строки. Також, просив врахувати, що Військовим інститутом телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут вживались заходи досудового врегулювання спору. Крім того, позивач зазначив, що про підсудність даної категорії спорів адміністративним судам дізнався із ухвали Липоводолинського районного суду Сумської області від 20.08.2020 по справі №581/566/20.

На підставі ч. 2 ст. 312 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судовим розглядом, ОСОБА_1 проходив навчання та військову службу у Військовому інституті телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут з 22.07.2017 по 17.04.2018 на посаді курсанта.

17.04.2018 контракт про проходження військової служби (навчання) достроково розірваний.

Таким чином, у зв`язку з розірванням контракту у позивача виникли підстави для стягнення з ОСОБА_1 витрат, пов`язаних з його утриманням під час навчання, у разі невідшкодування таких витрат у добровільному порядку.

Із даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 14.09.2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Положеннями статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною третьою статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положеннями частини п`ятої статті 122 КАС України закріплено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 1 ст. 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Так, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 позовну заяву Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом.

Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначено, що недоліки необхідно усунути шляхом надання до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення строку.

На виконання ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 про залишення позовної заяви без руху Військовим інститутом телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 18.06.2020 позовну заяву повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду з огляду на наступне.

Так, пропуск строку звернення до суду із даним адміністративним позовом заявник обґрунтовував тим, що Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на всій території України запроваджено карантин, на строк дії якого продовжено усі процесуальні строки.

Також, позивач просив врахувати, що Військовим інститутом телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут вживались заходи досудового врегулювання спору шляхом надсилання відповідачу листа з повідомленням суми заборгованості від 17.09.2018 року за вих. 190/2615, копії розрахунку витрат.

Крім того, позивач зазначив, що про підсудність даної категорії спорів адміністративним судам дізнався із ухвали Липоводолинського районного суду Сумської області від 20.08.2020 по справі № 581/566/20, якою роз`яснено право на звернення із позовною заявою до Сумського окружного адміністративного суду.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

В силу ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 09.09.2020 № 640/20981/18 (№ К/9901/8716/20).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Таким чином, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 року до 22.05.2020 на всій території України установлений карантин.

В подальшому Кабінет Міністрів України продовжував дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на всій території України з урахуванням епідемічної ситуації в регіоні.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон № 731-IX), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Вказаним Законом законодавець по-іншому врегулював питання процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжено на строк дії карантину Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набрав чинності 02 квітня 2020 року.

Так, Законом № 731-IX пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20-денний строк з дня набрання чинності цим Законом закінчився 06.08.2020.

У той же час позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом лише 14.09.2020, тобто із пропуском строку.

При цьому, клопотанням про поновлення строку не підтверджено, що неможливість своєчасного звернення до суду із даним позовом зумовлено обмеженнями, впровадженими у зв`язку із карантином.

Колегія суддів вважає наведені причини пропуску строку на звернення до суду із адміністративним позовом неповажними, оскільки з моменту розірвання контракту про проходження військової служби (навчання) 17.04.2018 до часу, коли позивач звернувся до суду із даним позовом - 14.09.2020, минуло майже 2 роки, при цьому до моменту запровадження на території України карантину - 12.03.2020 процесуальний строк звернення до суду із даним позовом позивачем вже був пропущений.

Стосовно доводів щодо поважності причин пропуску строку у зв`язку із вжиттям заходів досудового врегулювання спору колегія суддів зазначає наступне.

Так, в обґрунтування наведено твердження позивач зазначає, що Військовим інститутом телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут листом від 17.09.2018 року за вих. 190/2615 направлено відповідачу повідомленням суми заборгованості із доданою копією розрахунку витрат.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що доказів вчинення будь-яких інших дій з моменту надсилання листа, починаючи з 17.09.2018, позивачем не надано.

Також доводи апеляційної скарги стосовно поважності пропущення строку звернення до суду із даним позовом у зв`язку зі зміною судової практики у зазначеній категорії справ та віднесення таких спорів до юрисдикції адміністративних судів, про що позивач дізнався, отримавши ухвалу Липоводолинського районного суду Сумської області від 20.08.2020 по справі №581/566/20 колегія суддів вважає безпідставними з огляду на наступне.

Так, у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, поданій на виконання вимог ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 про залишення позовної заяви без руху, позивач посилається на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.08.2020 по справі № 640/4561/20, у якій Військовий інститут телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут був стороною.

Отже, звертаючись 26.02.2020 до Окружного адміністративного суду міста Києва із аналогічним позовом позивач був обізнаний із тим, що спори стосовно стягнення відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Наведена позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 18.06.2020 у справі № 140/2024/19.

Підстав неможливості звернення до суду у місячний строк з дня, коли позивачу стало відомо, що такі спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства, окрім наведених вище, позивачем до суду надано не було.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо невиконання Військовим інститутом телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут вимог ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 про залишення позовної заяви без руху.

Отже, враховуючи викладені обставини колегія суддів доходить висновку про обґрунтоване повернення судом першої інстанції позовної заяви у зв`язку із не усуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Сумського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Військового інституту телекомунікацій та інформатизації ім. Героїв Крут - залишити без задоволення.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 по справі № 480/6173/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач І.М. Ральченко
Судді Г.Є. Бершов І.С. Чалий