Справа № 120/667/21-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні адміністративного позову

м. Вінниця

01 лютого 2021 р. Справа № 120/667/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої одночасно з пред`явленням позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду разом із позовною заявою надійшла заява представника ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Подана заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 є депутатом Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області. 09 грудня 2020 року Жмеринською міською радою прийнято рішення №57 "Про початок реорганізації Браїлівської селищної та Лисогірської, Дубівської, Куриловецької, Біликовецької, Кармалюківської, Людавської, Почапинецької сільських рад", яким розпочато процедуру реорганізації, зокрема, Браїлівської селищної ради шляхом приєднання до Жмеринської міської ради. Заявник стверджує, що правомірність вказаного рішення про реорганізацію виключається у разі встановлення в судовому порядку неправомірності попередніх дій та актів органів державної влади України. При цьому, у заяві зазначено, що у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває справа №640/25406/20 за позовною заявою Браїлівської селищної ради до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та нечинним розпорядження Кабінету Міністрів України №512-р від 06 травня 2020 року Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області в частині включення Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області до складу Жмеринської об`єднаної територіальної громади, Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області до складу Гніванської об`єднаної територіальної громади та зобов`язання Кабінет Міністрів України включити до Перспективного плану формування територій громад Вінницької області Браїлівську об`єднану територіальну громаду Жмеринського району Вінницької області у складі Браїлівської селищної ради та Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області з адміністративним центром в селищі міського типу Браїлів Жмеринського району Вінницької області чи застосувати більш ефективний спосіб захисту прав позивача. Крім того, в провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває справа №855/33/20 за позовною заявою Браїлівської селищної ради, ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови Центральної виборчої комісії №160 від 08 серпня 2020 року "Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року" в частині призначення на 25 жовтня 2020 року перших виборів у Жмеринській міській територіальній громаді, а саме депутатів Жмеринської міської ради Жмеринського району Вінницької області та Жмеринського міського голови Жмеринського району Вінницької області й у Гніванській міській територіальній громаді, а саме депутатів Гніванської міської ради Вінницького району Вінницької області та Гніванського міського голови Вінницького району Вінницької області в громаді Браїлівської селищної ради (смт. Браїлів, селища Браїлів, селища Володимирівка, с. Сьомаки, с. Потоки, с. Рижавка Жмеринського району Вінницької області) та зобов`язання Центральну виборчу комісію винести постанову, якою призначити на 25 жовтня 2020 року перші вибори у Браїлівській територіальній громаді, а саме депутатів Браїлівської селищної ради та Браїлівського селищного голови.

Заявник стверджує, що реалізація рішення Жмеринської міської ради №57 від 09 грудня 2020 року в частині проведення державної реєстрації реорганізації Браїлівської селищної ради шляхом її припинення унеможливить виконання в майбутньому рішення суду в даній адміністративній справі в разі задоволення позовних вимог, оскільки відповідач почав реалізацію оскаржуваного рішення, адже відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Браїлівська селищна рада перебуває в стані припинення, про що 10 грудня 2020 року до Реєстру внесено відповідний запис.

Отже, у разі невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення і заборони відповідним особам вчиняти певні дії відбудеться безповоротна ліквідація Браїлівської селищної ради, що унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позову про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

За наведених обставин заявник вважає, що наявні підстави для вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення 2 сесії 8 скликання Жмеринської міської ради №57 від 09 грудня 2020 року в частині Браїлівської селищної ради, а також заборони Жмеринській міській раді Вінницької області, її органам та посадовим особам, Комісії з реорганізації вчиняти будь-які дії, спрямовані на реорганізацію Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області та заборони державним реєстраторам вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запис про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області.

Відповідно до частини 1 статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

З урахуванням наведеної норми суд вирішив розгляд заяви про забезпечення позову здійснювати без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд зважає на таке.

Особливості інституту забезпечення позову в адміністративному процесі врегульовані главою 10 розділу 1 КАС України.

Так, частиною 1 статті 150 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю (частина 2 статті 150 КАС України).

В свою чергу, частиною 1 статті 151 КАС України передбачено види забезпечення позову, серед яких: зупинення дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; заборона відповідачу вчиняти певні дії; заборона іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; зупинення стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

За приписами частини 2 статті 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову; заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами; суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що законодавцем визначено чіткі підстави, за наявності яких допустимо вжиття заходів забезпечення позову. Такі підстави є самостійними та не залежать одна від одної.

Водночас, звертаючись до суду із заявою щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати підстави звернення із такою заявою, а також надати відповідні докази в підтвердження наведених у заяві аргументів.

Необґрунтоване вжиття таких заходів може призвести до значно більших ускладнень, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Відтак, під час вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову адміністративний суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів.

Згідно з Рекомендації №R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13 вересня 1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.

Слід наголосити на тому, що при вирішенні питання про забезпечення позову особливого дослідження потребують підстави забезпечення позову, за наявності яких допустимо вжиття заходів забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є підтвердження тих обставин, на які посилається заявник, шляхом надання доказів.

В ході розгляду поданої заяви суд встановив, що рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року у справі №120/2833/20-а, що залишене без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2021 року, визнано протиправними дії Вінницької обласної державної адміністрації щодо включення Браїлівської територіальної громади (смт. Браїлів, селища Браїлів, селища Володимирівка, села Сьомаки) до складу Жмеринської об`єднаної територіальної громади та Потоківської територіальної громади (с. Потоки, с. Рижавка) Жмеринського району Вінницької області до складу Гніванської об`єднаної територіальної громади в проекті перспективного плану формування територій громад Вінницької області, який листом №01.01-06/1123 від 14 лютого 2020 року внесено на розгляд Кабінету Міністрів України, та зобов`язано Вінницьку обласну державну адміністрацію внести на розгляд Кабінету Міністрів України проект перспективного плану формування територій громад Вінницької області в частині включення Браїлівської територіальної громади (смт. Браїлів, селища Браїлів, селища Володимирівка, села Сьомаки), Потоківської територіальної громади (с. Потоки, с. Рижавка) Жмеринського району Вінницької області до складу Браїлівської об`єднаної територіальної громади з адміністративним центром в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області.

Окрім того, у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №640/25406/20 за позовною заявою Браїлівської селищної ради до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та нечинним розпорядження Кабінету Міністрів України №512-р від 06 травня 2020 року "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Вінницької області" в частині включення Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області до складу Жмеринської об`єднаної територіальної громади, Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області до складу Гніванської об`єднаної територіальної громади та зобов`язання Кабінет Міністрів України включити до Перспективного плану формування територій громад Вінницької області Браїлівську об`єднану територіальну громаду Жмеринського району Вінницької області у складі Браїлівської селищної ради та Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області з адміністративним центром в селищі міського типу Браїлів Жмеринського району Вінницької області чи застосувати більш ефективний спосіб захисту прав позивача.

Також у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №855/33/20 за позовною заявою Браїлівської селищної ради, ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови Центральної виборчої комісії №160 від 08 серпня 2020 року "Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року" в частині призначення на 25 жовтня 2020 року перших виборів у Жмеринській міській територіальній громаді, а саме депутатів Жмеринської міської ради Жмеринського району Вінницької області та Жмеринського міського голови Жмеринського району Вінницької області й у Гніванській міській територіальній громаді, а саме депутатів Гніванської міської ради Вінницького району Вінницької області та Гніванського міського голови Вінницького району Вінницької області в громаді Браїлівської селищної ради (смт. Браїлів, селища Браїлів, селища Володимирівка, села Сьомаки, с. Потоки, с. Рижавка Жмеринського району Вінницької області) та зобов`язання Центральну виборчу комісію винести постанову, якою призначити на 25 жовтня 2020 року перші вибори у Браїлівській територіальній громаді, а саме депутатів Браїлівської селищної ради та Браїлівського селищного голови.

Відтак, Браїлівська селищна рада очікує на створення Браїлівської об`єднаної територіальної громади у складі Браїлівської селищної ради та Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області з адміністративним центром в селищі міського типу Браїлів Жмеринського району Вінницької області.

Водночас, 09 грудня 2020 року рішенням Жмеринської міської ради №57 "Про початок реорганізації Браїлівської селищної та Лисогірської, Дубівської, Куриловецької, Біликовецької, Кармалюківської, Людавської, Почапинецької сільських рад" розпочато процедуру реорганізації, зокрема й Браїлівської селищної ради шляхом приєднання до Жмеринської міської ради. Вказане рішення прийняте на виконання вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17 листопада 2020 року №1009-ІХ.

Так, згаданим Законом внесено зміни до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», доповнивши розділ V «Прикінцеві та перехідні положення», зокрема й пунктом 6-1.

Відповідно до пункту 6-1 розділу V Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень:

- у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України, припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади;

- не пізніше завершення другої сесії новообраної ради у порядку, визначеному цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом;

- юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою;

- державна реєстрація припинення юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих комітетів здійснюється на підставі заяви, поданої суб`єкту державної реєстрації сільським, селищним, міським головою, обраним сформованою територіальною громадою, або уповноваженою ним особою.

Відтак, вказаним Законом визначено особливості закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України допоки не прийнято закон про адміністративно-територіальний устрій України.

Варто звернути увагу на положення цього Закону, згідно із якими повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади, припиняються у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України.

Отже, у день набуття повноважень новообраною Жмеринською міською радою Вінницької області повноваження сільських, селищних рад (зокрема й Браїлівської селищної ради), територія яких включена до території сформованої територіальної громади, припиняються.

Реалізація цього положення також визначена Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17 листопада 2020 року №1009-ІХ. Зокрема, передбачено, що не пізніше завершення другої сесії новообраної ради починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади.

Саме на виконання вимог вказаного Закону Жмеринською міською радою Вінницької області 09 грудня 2020 року прийнято рішення №57 "Про початок реорганізації Браїлівської селищної та Лисогірської, Дубівської, Куриловецької, Біликовецької, Кармалюківської, Людавської, Почапинецької сільських рад".

Таким чином, у день набуття повноважень новообраною Жмеринською міською радою Вінницької області припинилися (закінчилися) повноваження Браїлівської селищної ради відповідно до приписів Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17 листопада 2020 року №1009-ІХ.

Водночас, рішення Жмеринської міської ради №57 від 09 грудня 2020 року покликане лише забезпечити реалізацію вимог цього Закону шляхом дотримання певних формальностей (як-то розпочати процедуру реорганізації, провести інвентаризацію майна, активів та зобов`язань тощо).

Відтак, з моменту набуття повноважень Жмеринською міською радою офіційно припинилися повноваження Браїлівської селищної ради, а тому зупинення дії рішення Жмериської міської ради №57 від 09 грудня 2020 року в частині, що стосується Браїлівської селищної ради, не поверне останній повноваження, адже такі де-юре припинені.

Більше того, твердження заявника про внесення 10 грудня 2020 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про перебування Браїлівської селищної ради в стані припинення лише підтверджує факт виконання рішення Жмеринської міської ради №57 від 09 грудня 2020 року про початок процедури реорганізації Браїлівської селищної ради. А тому безпідставно зупиняти дію рішення, що вже виконане.

Також, на переконання суду, прийняте рішення Вінницьким окружним адміністративним судом від 06 жовтня 2020 року у справі №120/2833/20-а, розгляд Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних справ №640/25406/20 та №855/33/20 жодним чином не впливає на доцільність вжиття заходів забезпечення позову, адже заходи забезпечення позову, на вжитті яких наполягає представник позивача, є неспівмірними із заявленими позовними вимогами у адміністративних справах №120/2833/20-а, №640/25406/20 та №855/33/20.

Необгрунтованими слід визнати твердження заявника про те, що припинення Браїлівської селищної ради унеможливить розгляд адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 .

Водночас, забезпечення позову у визначені заявником способи нівелює усю суть судового розгляду, адже у разі забезпечення позову заявник втратить інтерес до розгляду справи по суті.

З огляду на викладене підстави для вжиття заходів забезпечення позову відсутні, а тому у задоволенні поданої заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 150, 151, 154, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович