Справа № 640/6393/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2021 року м. Київ № 640/6393/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо складання акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства галузі для виконання покладених на них функцій від 22.11.2019, припису №С-2211/2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2019;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2211/2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2019.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що розпорядженням Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1494 від 27.11.2018, яким затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік не передбачено проведення перевірки ОСОБА_1 , а чинним законодавством не передбачено права органу державного архітектурно-будівельного контролю складати додаткові плани перевірки, щоквартальні тощо. Окрім цього, позивач вказує, що його не було повідомлено у спосіб встановлений законом щодо проведення планової перевірки, а відтак стверджувати, що останній вчинив дії в частині не допуску посадових осіб відповідача до здійснення перевірки не вбачається за можливе.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним припису. Зокрема, представник відповідача вказує, що повідомлення про проведення планової перевірки скеровувалось позивачу на адресу вказану ним в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС 88 від 17.03.2017 та листі про зміну даних в зареєстрованій декларації за №10/10-К1210/25 від 12.10.2017. Окрім цього, представник відповідача вказує, що перевірка позивача здійснювалась з урахуванням наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.09.2019 №1040, яким затверджено план перевірок об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи на 4 квартал 2019 року.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З метою забезпечення виконання завдань, покладених на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановлю Кабінету міністрів України від 09.07.2014 №294, керуючись Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України прийнято наказ №1040 від 20.09.2019 «Про затвердження плану перевірок об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи на IV квартал 2019 року (далі - Наказ 1040).

На підставі вказаного наказу Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області, відповідно до частини 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» сформовано повідомлення про проведення планового заходу від 25.10.2019 №1010-3811/02 у період з 11.11.2019 по 22.11.2019 на об`єкті будівництво багатоквартирного житлового будинку: АДРЕСА_1 яке скеровано позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

04.11.2019 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області сформовано направлення на проведення планового (позапланово) заходу №б/н для здійснення планової перевірки на об`єкті будівництво багатоквартирного житлового будинку: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В подальшому відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 22.11.2019 (далі - акт).

У зазначеному акті вказано про те, що ОСОБА_1 та охорона об`єкту будівництва не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва: Будівництво багатоквартирного житлового будинку: АДРЕСА_1 та не надано документів необхідних для здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю для проведення планової перевірки, чим порушено положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Також відповідачем складено припис №С-2211/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.11.2019, яким вимагається від позивача допустити посадових осіб Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на об`єкт будівництва в термін до 06.12.2019 (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Частиною 1 статті 41 вказаного закону встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Між тим, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

У відповідності до пунктів 5, 6 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу, яка, в свою чергу, щодо об`єктів будівництва, замовником яких є фізичні особи (громадяни) проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Між тим, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

У відповідності до частини 1 статті 5 Закону № 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що вказана норма стосується планових заходів, що проводяться щодо суб`єкта господарювання.

Згідно із частинами 1, 2 статті 3 Господарського кодексу України (далі - ГК України) під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Положеннями частини 1 статті 55 ГК України визначено, що суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

В контексті приписів частини 2 статті 55 ГК України суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Суд наголошує, що позивач не є суб`єктом господарювання, в розумінні положень ГК України, а є фізичною особою - замовником будівництва, з огляду на що посилання ОСОБА_1 на порушення відповідачем положень частини 1 статті 5 Закону № 877-V в частині формування річного плану проведення планових заходів суб`єктів господарювання (внесення в нього коригування) є безпідставними.

Разом з цим, суд акцентує увагу на тому, що планова перевірка позивача, як фізичної особи-замовника передбачена наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1040 від 20.09.2019 «Про затвердження плану перевірок об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи на IV квартал 2019 року, прийнятого, серед іншого керуючись Порядком №553.

Тобто, в даному випадку суд не вбачає ознак порушення процедури органом державного архітектурно-будівельного контролю в частині призначення планової перевірки ОСОБА_1 , як фізичної особи - замовника будівництва в порядку встановленому Порядком №553, а тому такі доводи позивача не можуть бути покладені в основу судового рішення про задоволення позовних вимог.

При цьому, суд звертає увагу, що відомості про оскарження в судовому порядку Наказу №1040 та/або його скасування матеріали адміністративної справи не містять.

Надаючи оцінку доводам ОСОБА_1 в частині не повідомлення його у належний спосіб про проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, що, мало своїм наслідком безпідставне складання акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття спірного рішення, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Аналогічні положення закроплені в підпункті 1 пункту 11 Порядку №553.

Між тим, згідно із пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

При цьому, в розрізі положень пункті 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Водночас, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку №553).

Положеннями пунктів 16, 17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

При цьому, на думку суду, реалізація права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від обізнаності (повідомлення) останнього про намір відповідного органу або його посадових осіб щодо проведення перевірки

В той же час, Порядком №553 чітко визначено обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Тобто, лише у разі дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю вимог щодо надсилання повідомлення про проведення планової перевірки, допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Судом встановлено, що повідомлення про проведення планового заходу позивача від 25.10.2019 №1010-3811/02 скеровано відповідачем засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення 25.10.2019 на адресу вказану ним в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС 88 від 17.03.2017 та листі про зміну даних в зареєстрованій декларації за №10/10-К1210/25 від 12.10.2017.

Суд акцентує увагу на тому, що в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження повідомлення позивачем відповідача про зміну свого місця знаходження. Разом з цим, чинним законодавством не встановлено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю встановлювати (перевіряти) місцезнаходження фізичною особи щодо якої запланований плановий захід та не поставлено в залежність наявність права на здійснення такого заходу від отримання/не отримання суб`єктом містобудування повідомлення про проведення планового заходу.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідачем дотримано процедуру здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а відтак дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо складання акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства галузі для виконання покладених на них функцій від 22.11.2019, припису №С-2211/2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2019, як і оскаржуване рішення вчинені (прийняте) останнім в порядок, спосіб та в межах наданих йому повноважень.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відповідність спірного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що відсутні підстави для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов не підлягає до задоволення, відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача сплаченого ним судового збору.

Керуючись статтями 2, 72, 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; адреса для листування: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01113, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ) про визнання протиправним дії, скасування припису відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева