Справа № 640/1885/21
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2021 року м. Київ № 640/1885/21

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Федорчук А.Б., розглянувши матеріали позовної заяви та додані до неї матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРМАТ-МАРКЕТ» (04704, м.

Київ, вул. Вишгородська, буд. 28/1)

до Головного управління Держпродспоживслужби у місті Києві (03151, м. Київ,

вул. Волинська, 12)

про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРМАТ-МАРКЕТ» звернулося до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби у місті Києві про визнання протиправною та скасування постанови №59 від 04 червня 2020 року Головного управління Держпродспоживслужби у місті Києві.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач надав копію квитанції №ТС-0000698 від 04 листопада 2020 року на суму 2 102,00 грн, сплаченої на платіжні реквізити №4026007.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з тим, під час перевірки судом зарахування судового збору, сплаченого відповідно до квитанцію №ТС-0000698 від 04 листопада 2020 року на суму 2 102,00 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України, встановлено, що вказане платіжне доручення враховане як доказ сплати судового збору в іншій адміністративній справі (№640/27744/20).

Водночас, суд звертає увагу, що з 01 січня 2021 року, тобто до моменту звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом, змінився розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2021 році, який становить 2 270,00 грн.

Тобто, позивачем надано до суду платіжне доручення про сплату судового збору в розмірі, нижчому ніж законодавчо передбачений.

Таким чином, у даному випадку позивачу необхідно надати докази сплати судового збору за вимоги майнового характеру у розмірі 2270,00 грн. на платіжні реквізити Окружного адміністративного суду міста Києва.

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Також в силу припису ч. 4 ст. 160 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В адміністративному позові представник позивача зазначив, що зі змістом оскаржуваної постанови ознайомився в матеріалах виконавчого провадження №62891141, однак до суду примірника оскаржуваної постанови не надав та не зазначив причин неможливості її надання.

Крім того, суд звертає позивача на зміст норми ч. 6 ст. 161 КАС України, відповідно до якої у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Строки звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішень (що не є нормативно-правовими актами), дій, бездіяльності суб?єкта владних повноважень визначені в ст. 122 КАС України.

Так, ч. 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У свою чергу ч. 17 ст. 66 Закону №2042-VIII визначено, що особа, щодо якої винесено постанову у справі, має право оскаржити її в адміністративному (досудовому) порядку або до суду в порядку, визначеному законом, протягом одного місяця з дня її винесення.

В тексті своєї позовної заяви позивач зазначив, що про обставину існування та зміст такої постанови позивачу стало відомо лише після ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження №62891141, відкритого з примусового виконання такої постанови. З огляду на наведені обставини позивач стверджував, що строк звернення до суду із цим позовом ним не пропущений.

Водночас, при зверненні до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом про оскарження протоколу та постанови №59 (справа №640/27744/20) у листопаді 2020 року представник позивача зазначив аналогічні обставини, зокрема те, що про існування оскаржуваної постанови він дізнався при ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження №62891141. Тобто, позивачу було відомо про існування спірної постанови ще у листопаді 2020 року, однак до суду при повторному зверненні представник позивача повідомив суперечливі відомості та не надав клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 2270,00 грн., сплаченого на платіжні реквізити Окружного адміністративного суду міста Києва;

- копії оскаржуваної постанови від 04 червня 2020 року №59;

- клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 94, 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРМАТ-МАРКЕТ» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.Б. Федорчук