Справа № 160/17443/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 лютого 2021 року Справа № 160/17443/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Триплекс» (місцезнаходження: 49101, м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 21-А) до Дніпровської митниці Держмитслужби (місцезнаходження: 49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд.22) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,-

ВСТАНОВИВ:

28.12.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення №UA110230/2020/000245/2 від 04.11.2020 року про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110230/2020/00552.

Підставою для звернення позивача до суду з адміністративним позовом стало порушення відповідачем вимог Митного кодексу України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 січня 2021 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості залишено без руху.

28.01.2020 року до суду від позивача надійшла заява, в якій зазначено, що на виконання ухвали суду позивачем усунено недоліки позовної заяви шляхом долучення до матеріалів справи доказів сплати судового збору.

Згідно з частиною 8 статті 171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Адміністративний позов відповідає вимогам, встановленим статтями 159-161 Кодексу адміністративного судочинства України, справа підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду, підстави для залишення її без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі, визначених статтями 169-170 КАС України, відсутні.

За положеннями частини 1-2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Враховуючи положення частини 6 статті 12 та частини 4 статті 257 КАС України заявлений до розгляду спір не віднесено до справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження та не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В прохальній частині адміністративного позову заявлено вимогу про розгляд справи із повідомленням (викликом сторін), проте жодних обгрунтувань в даній заяві не наведено.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з наступного.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що у випадку необхідності з`ясування відповідних обставин справи, заслуховування пояснень представників сторін і учасників справи в судовому засіданні чи витребування додаткових доказів, суд вживатиме відповідних процесуальних заходів на підставі КАС України.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

З огляду на наведене, суд зауважує, що позивач не обмежений в наданні до суду відповідних пояснень, доводів, міркувань, тощо.

Таким чином, клопотання позивача не підлягає задоволенню, а справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до частини 2 статті 262 КАС України, якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне відкрити провадження у справі та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись статтями 5, 12, 159-162, 257-263 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/17443/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості.

В задоволені клопотання позивача про розгляд справи із повідомленням (викликом сторін) по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості відмовити.

Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) суддею Юхно І.В. одноособово.

Розгляд справи по суті розпочати з 03 березня 2021 року у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49005, м. Дніпро, вул. Академіка Чекмарьова, 5.

Встановити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. Відзив на позов повинен відповідати вимогам встановленим статтею 162 КАС України. Відповідно до частини третьої статті 162 КАС України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Попередити відповідача, що відповідно до частини шостої статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України та копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України та копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Крім того, роз`яснити що, відповідно до абз. 2 ч.3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Інформацію щодо стану розгляду справи учасники судового процесу можуть отримати на офіційному веб-порталі Судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud0470/.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, відповідачу разом з копією адміністративного позову.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку не оскаржується.

Суддя І.В. Юхно