Справа № 560/2845/19
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2021-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/2845/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Салюк П.І.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

13 січня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Шидловського В.Б. Боровицького О. А. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Пасічника Я.С.,

представника відповідача: Свірневської Н.В.,

представника третьої особи: Вороновської Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року (повний текст якого складено в м. Хмельницькому 25 вересня 2020 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд", про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області (КДКА Хмельницької області), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд", про визнання протиправним і скасування рішення КДКА Хмельницької області №30 від 21 серпня 2019 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

У судовому засіданні позивач та його представник апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Представники відповідача та третьої особи про задоволення апеляційної скарги заперечили, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, згідно з Єдиного Реєстру адвокатів України, адвокат ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №137 від 15 жовтня 1994 року, виданого Хмельницькою обласною КДКА, адреса здійснення адвокатської діяльності: АДРЕСА_1 .

15.01.2019 року на адресу КДКА Хмельницької області надійшла скарга ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд" щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 .

У скарзі зазначається про те, що адвокат ОСОБА_1 протягом 2005-2006 років здійснював представництво інтересів ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд", з яким раніше перебував в трудових відносинах, по справі №2-147/05 за позовом ОСОБА_2 до ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" про усунення перешкод в користуванні майном (гаражами по АДРЕСА_2 ) та по інших судових справах, що підтверджується рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 07 жовтня 2006 року, та дорученнями від 2005 року за №85 та від 2006 року за №128, виданих ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" на представництво інтересів товариства ОСОБА_1 .

У подальшому ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" в 2011 році було перетворено у ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд", а у 2017 році - у ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

З 2013 року і по теперішній час адвокат ОСОБА_1 здійснює представництво інтересів протилежної сторони - ОСОБА_2 по справах, в яких відповідачем або позивачем є ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд", що підтверджується ордером серії ХМ №020616 та копіями судових рішень, в яких зазначено, що адвокат ОСОБА_1. приймає участь у справах в якості представника ОСОБА_2., зокрема: по справі №2218/8658/2012 за позовом ОСОБА_2 до ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд" про усунення перешкод в користуванні гаражами, копія рішення від 18 жовтня 2018 року, копія ухвали Апеляційного суду Хмельницької області від 06 листопада 2013 року, в яких зазначено, що ОСОБА_1 є представником ОСОБА_2 .

Також адвокат ОСОБА_1 продовжував здійснювати представництво інтересів ОСОБА_2 на стадії виконання судового рішення по справі №2218/8658/2012, про що свідчать ухвала від 05 серпня 2014 року, ухвала від 05 лютого 2016 року, ухвала від 12 березня 2016 року, в яких зазначено, що ОСОБА_1 є представником ОСОБА_2 (стягуча) по справі № 2218/8658/2012.

Крім того, адвокат ОСОБА_1. є представником ОСОБА_2 і по справі №686/5838/18 за позовом ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд" про визнання права власності на гаражні приміщення, яка розглядається Хмельницьким міськрайонним судом (копія ухвали від 17 травня 2018 року) та адвокат ОСОБА_1 приймає у ній участь.

За таких обставин, 17.02.2019 року позивачу було надіслано копію скарги із доданими до неї документами та запропоновано в 5-ти денний термін з моменту отримання даного листа надати письмове пояснення по суті порушених питань у скарзі ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

17.04.2019 року відповідачем повторно було надіслано позивачу копію скарги із доданими до неї документами та запропоновано в 5-ти денний термін з моменту отримання даного листа надати письмове пояснення по суті порушених питань у скарзі ПАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

У подальшому, член дисциплінарної палати КДКА Хмельницької області - Костюк В.В. 17 травня 2019 року підготував довідку, у якій виклав обставини, виявлені під час перевірки на підставі наявних у справі матеріалів.

Так, за результатами встановлених обставин, останній дійшов висновку про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та вніс голові дисциплінарної палати КДКА пропозицію порушити відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу.

За результатами розгляду скарги про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата КДКА більшістю голосів членів палати, які брали участь у її засіданні, вирішила порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №137 від 15.10.1994, видане Хмельницькою обласною КДКА), та призначити справу до розгляду на 18.06.2019 року, про що прийнято відповідне рішення №19 від 17 травня 2019 року.

Копія рішення №19 від 17 травня 2019 року та довідки члена дисциплінарної палати КДКА були направлені адвокату ОСОБА_1 та отримані ним 13.06.2019 року.

22 травня 2019 року, після прийняття КДКА рішення про порушення відносно адвоката дисциплінарної справи, на адресу КДКА надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_1 , у яких він зазначив проте, що у 2002 році займав посаду директора Хмельницької філії ДП "Укрспецюст", 27 червня 2002 року державним виконавцем Верестюком О.А за участі голови правління ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд", представника Хмельницької філії ДП "Укрспецюст", було проведено опис та арешт гаражів ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

У той самий період Хмельницька філія ДП "Укрспецюст" орендувала приміщення по АДРЕСА_2 , вікна офісу виходили безпосередньо у двір де розміщені гаражі, а тому адвокату ОСОБА_1 було відомо які саме гаражі були описані та арештовані державним виконавцем, а також їх технічні характеристики.

У 2003 році ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" оспорювало продаж гаражів з прилюдних торгів в порядку господарського судочинства, Господарським судом Хмельницької області ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" у задоволенні позову було відмовлено. Участі у вказаній справі ОСОБА_1 не приймав.

У 2004 році ОСОБА_1 був прийнятий на роботу помічником голови правління ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

2006 року ОСОБА_1 звільнився з займаної посади.

Надалі ОСОБА_1 стало відомо, що ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" незаконно оформила власність на гаражі які на прилюдних торгах купив ОСОБА_2 .

На час незаконного оформлення власності на гаражі, ОСОБА_1 в трудових відносинах з ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" не перебував.

До пояснень адвокатом ОСОБА_1 додано копію акту опису й арешту семи гаражів від 27 червня 2002 року, копію рішення Господарського суду Хмельницької області від 28 жовтня 2004 року, копії витягів із реєстрації гаражів ОСОБА_2 за 2009 рік, копії аналогічних витягів за 2011 рік.

Під час засідання дисциплінарної палати КДКА Хмельницької області, директор ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд" ОСОБА_4 повністю підтвердив інформацію, що викладена у його письмовому зверненні. Надав додаткові пояснення про те, що спочатку ОСОБА_1 працював у штаті їх підприємства, а у 2006 році надавав допомогу як адвокат особі, яка позивалася до підприємства, підтвердження чого є видані доручення на представництво інтересів підприємства, в якими доручено представництво адвокату ОСОБА_1.

Також директор ОСОБА_4 вказав, що адвокат ОСОБА_1 використовував раніше отриману інформацію, до якої мав доступ як представник ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд", достовірно знав про відсутність у підприємства технічної документації щодо предмету спору у зазначених вище судових справах щодо права власності на гаражі та наявність у наявних документах певних недоліків.

Будучи вже представником протилежної сторони, ОСОБА_2 , адвокат ОСОБА_1 , використовував саме вказану інформацію, заявляв клопотання про витребування саме технічної документації (права власності), достовірно знаючи що її немає. На підтвердження своїх пояснень, директор ОСОБА_4 надав додатково копії документів, в тому числі судових ухвал та постанов, з яких вбачається, що адвокат ОСОБА_1 здійснював представництво ОСОБА_2 під час слухання судових справ в 2018-2019 р.р., предметом яких є право власності на ті ж самі гаражі, розташовані за однією і тією ж адресою.

Представник адвоката ОСОБА_1 адвокат Пасічник Я.С. під час розгляду скарги надав дисциплінарній палаті КДКА Хмельницької області письмові пояснення та усні пояснення, відповідно до яких категорично заперечує факт порушення адвокатом ОСОБА_1 . Правил адвокатської етики та просив у задоволенні скарги відмовити.

Також адвокат Пасічник Я.С. підтвердив факт участі адвоката ОСОБА_1 у вище зазначених судових справах. Однак вказав, що останні місяці ОСОБА_1 через стан здоров`я не приймає участі у судових засіданнях. Проте договір про надання правової допомоги із ОСОБА_2 не розірвав і наміру такого не має.

Представник ОСОБА_1 адвокат Пасічник Я.С. не надав жодних доказів на спростування твердження директора ОСОБА_4 про те, що адвокат ОСОБА_1 використовував отриману інформацію, до якої мав доступ та яку достовірно знав раніше, як представник ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд", зокрема про відсутність технічної документації щодо предмету спору у зазначених вище судових справах по гаражах, будучи вже представником протилежної сторони ОСОБА_2 .

Так, 21 серпня 2019 року дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області прийнято рішення №30 від 21 серпня 2019 року, відповідно до якого вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

Не погоджуючись із рішенням відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем обґрунтовано, з урахування усіх обставин що мають значення для його прийняття.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Так, Законом України від 05 липня 2012 року №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (Закон №5076-VI) визначено правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Відповідно до ст. 1 Закону №5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно зі ст. 2 Закону №5076-VI адвокатура України є недержавним самоврядним інститутом, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно з статтею 4 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 21 Закону №5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; підвищувати свій професійний рівень; виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Статтею 28 Закону №5076-VI визначено, що адвокату, адвокатському бюро або адвокатському об`єднанню забороняється укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів, або виконання договору про надання правової допомоги може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

При цьому, Правила адвокатської етики є системою згрупованих норм етичного характеру, зводом принципів, ідей, положень, які відображають цінності сучасної адвокатської спільноти. У цій системі цінностей вимога чесного та порядного ставлення до здійснення професійної діяльності є важливою умовою поваги до професії адвоката, підвищення довіри осіб, які потребують правової допомоги, до адвокатури в цілому.

Так, згідно зі ст. 9 Правил адвокатської етики, під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності. Адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти або захищати одночасно двох або більше клієнтів, інтереси яких є взаємно суперечливими, а також за таких обставин надавати їм правову допомогу. Адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти, захищати клієнта або надавати йому правову допомогу, якщо до цього він надавав правову допомогу, здійснював захист або представництво іншого клієнта, від якого він отримав конфіденційну інформацію, дотичну до інтересів нового клієнта.

Відповідно до статті 16 Правил адвокатської етики, ще до укладення договору про надання правової допомоги адвокат має повідомити клієнту, про обставини, що можуть вплинути на можливе виникнення конфлікту інтересів.

Статтею 20 Правил адвокатської етики передбачено, що адвокат не має права прийняти доручення, якщо інтереси клієнта об`єктивно суперечать інтересам іншого клієнта, з яким адвокат зв`язаний договором про надання правової допомоги, або якщо є розумні підстави вважати, що передбачуваний розвиток інтересів нового і попереднього клієнта призведе до виникнення конфлікту інтересів. Адвокат не має права прийняти доручення також якщо конфлікт інтересів пов`язаний з тим, що адвокат отримав від іншого клієнта конфіденційну інформацію, що охоплюється предметом адвокатської таємниці або захищається законодавством в інший спосіб, яка має перспективу бути використаною при наданні правової допомоги новому клієнту.

При розірванні договору, в силу вимог статті 36 цих Правил, незалежно від причин на адвоката продовжують поширюватись обов`язки, що випливають з принципів конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 40 Правил адвокатської етики, у період дії договору про надання правової допомоги клієнту - юридичній особі адвокат не повинен укладати договорів про надання правової допомоги з особами, що перебувають у трудових, цивільно-правових та інших правовідносинах з клієнтом, якщо це може суперечити інтересам клієнта - юридичної особи. Також адвокат не повинен укладати договори про правову допомогу із названими особами, якщо він є носієм суперечливої доказової інформації, отриманої при наданні правової допомоги юридичній особі. Адвокат не може приймати доручення від клієнта, якщо суть доручення зводиться до необхідності вчинення дій в інтересах такого клієнта, спрямованих на захист його прав, які перебувають в конфлікті інтересів з юридичною особою, в якій адвокат раніше працював, або надавав правову допомогу, в результаті чого володіє інформацією, яка може бути використана проти такої юридичної особи.

Так, статтею 33 Закону №5076-VI визначено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону №5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до адвоката визначені статтею 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з ч. 2 вказаної статті, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Так, підставою для застосування до позивача спірного дисциплінарного стягнення стало встановлення відповідачем порушення ним як адвокатом принципів адвокатської діяльності, а саме порушення правил адвокатської етики.

При цьому, визначальним при вирішенні питання правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є встановлення факту порушення ним правил адвокатської етики, яке полягає в недотриманні принципів конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Правила адвокатської етики є системою згрупованих норм етичного характеру, зводом принципів, ідей, положень, які відображають цінності сучасної адвокатської спільноти. У цій системі цінностей вимога чесного та порядного ставлення до здійснення професійної діяльності є важливою умовою поваги до професії адвоката, підвищення довіри осіб, які потребують правової допомоги, до адвокатури в цілому.

Згідно з статтями 4, 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики, невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів.

Статтею 28 Закону №5076-VI визначено, що адвокату забороняється укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів, або якщо виконання договору про надання правової допомоги може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Отже, Законом №5076-VI передбачено заборону для адвоката укладати договір про надання правової допомоги у разі конфлікту інтересів та виконувати договір про надання правової допомоги в разі, якщо це може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

При цьому, Законом №5076-VI не вимагається настання факту розголошення адвокатської таємниці, достатньою перешкодою для укладання та виконання такого договору є існування самої лиш ймовірної можливості такого розголошення, а також настання ситуації, яка свідчить про виникнення конфлікту інтересів.

Під конфліктом інтересів, за приписами статті 9 Правил адвокатської етики, слід розуміти суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи не вчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.

Тобто, це є конфліктом між правом адвоката щодо надання правової допомоги, здійснення своєї діяльності щодо невизначеного кола осіб та його обов`язком забезпечення збереження адвокатської таємниці.

В даному випадку законодавець визначає момент настання конфлікту інтересів виникненням такої суперечності між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками перед клієнтом, яка може вплинути на об`єктивність або неупередженість адвоката під час виконання ним професійних обов`язків.

При цьому, за статтею 9 Правил, адвокат без письмового погодження з клієнтами, щодо яких виник конфлікт інтересів, не може представляти, захищати клієнта або надавати йому правову допомогу, якщо до цього він надавав правову допомогу, здійснював захист або представництво іншого клієнта, від якого він отримав конфіденційну інформацію, дотичну до інтересів нового клієнта.

Тобто, законодавством не вимагається доведення факту дійсного використання адвокатом такої інформації при наданні правової допомоги новому клієнту, достатнім є лише наявність перспективи її використання.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 , як представника ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" був обізнаний про незаконне оформлення власності на гаражі (по АДРЕСА_2 ), які на прилюдних торгах купив ОСОБА_2 , тобто, позивач у цих правовідносинах безсумнівно є носієм інформації, дотичної до інтересів ОСОБА_2 , оскільки ця особа звернулась до ОСОБА_1 , як адвоката за правовою допомогою у вирішенні питань, предметом яких є право власності на ті ж самі гаражі, розташовані за однією і тією ж адресою, на які ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" оформила право власності.

Крім того, позивач протягом 2005-2006 років представляв у суді інтереси юридичної особи ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд", що підтверджується копіями доручень ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд" № 85 та 128, виданих на ім`я адвоката ОСОБА_1 у 2005 та 2006 роках а також копіями рішень доданих до матеріалів адміністративної справи, а також працював за трудовим договором на посаді помічника голови правління ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд".

Проте, позивач прийняв доручення про надання правової допомоги з ОСОБА_2 , незважаючи на існування розумних підстав вважати, що передбачуваний розвиток інтересів нового і попереднього клієнта призведе до виникнення конфлікту інтересів, а також те, що конфлікт інтересів пов`язаний з тим, що адвокат отримав від іншого клієнта конфіденційну інформацію, що охоплюється предметом адвокатської таємниці або захищається законодавством в інший спосіб, яка має перспективу бути використаною при наданні правової допомоги новому клієнту.'

При цьому, позивачем не спростовано факту представництва та захисту інтересів ОСОБА_2 після надання правової допомоги ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" у спорах останнього із тим же предметом щодо оформлення права власності на гаражі (по АДРЕСА_2 ), а отже адвокат ОСОБА_1 міг отримати про ВАТ "Фірма "Хмельницькбуд" конфіденційну інформацію, дотичну до інтересів нового клієнта, а саме ОСОБА_2 .

Таким чином, адвокат ОСОБА_1 порушив принципи адвокатської діяльності, якими є принципи конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів, на необхідність дотримання яких вказано у ст.ст. 4, 21, 28 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та у ст.ст. 9, 16, 20, 36, 40 Правил адвокатської етики.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для його скасування.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.11.2019 року у справі №822/1479/17.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду -без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 21 січня 2021 року.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Шидловський В.Б. Боровицький О. А.