Справа № 520/14878/2020
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2021-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

02 лютого 2021 р. № 520/14878/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпраці у Харківській області (вул. Алчевських, буд. 40, м. Харків, 61002, ) про скасування рішення та визнання випадку захворювання, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом, в якому просить суд:

- скасувати рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.;

- визнати випадок захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.

В обґрунтування позову зазначив, що 17.07.2020 року за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. Вказане рішення є протиправним, необґрунтованим та підлягає скасуванню. Спеціальне розслідування було проведено з порушенням приписів чинного законодавства, а також деякі факти, здатні вплинути на рішення комісії, не були взяті до уваги. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що згідно акта №459 санітарно-епідеміологічного обстеження від 27.05.2020 року "…зв`язок контакту ОСОБА_2 з хворими на COVID-19 не встановлений. Інструктаж по роботі з засобами індивідуального захисту пройшла 03.03.2020 року… на момент проведення обстеження у відділенні перебуває 29 пацієнтів. У 26 пацієнтів, що були на лікуванні у пульмоалергологічному відділенні в період, коли працювала ОСОБА_2 , проведений ПЛР тест, результат негативний". Три пацієнти не підлягали обов`язковому тестуванню на короновірусну інфекцію згідно вимог наказу МОЗ від 28.03.2020 року № 722 (зі змінами) тому, що поступили до відділення ургентно. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Зазначена справа розглянута пізніше, оскільки довідкою від 02.02.2021 р. по справі 520/14878/2020 підтверджено, що суддя Полях Н.А. в період з 28.12.2020 р. по 17.01.2021р. перебувала у щорічній відпустці.

Суд наголошує, що відповідно до приписів ч. 6 ст. 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 , працювала молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня". ОСОБА_2 контактувала з хворими на COVID-19.

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. Заключний діагноз - короновірусне захворювання спричинене SARS-CoV-2.

Так, 28.05.2020 року від комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" надійшло "Екстренне повідомлення" до Головного управління Держпраці у Харківській області про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння)".

В зазначеному повідомленні надано інформацію про випадок смерті внаслідок гострої респіраторної хвороби на COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, що сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. з молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" ОСОБА_2.

Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 03.06.2020 року №04-04/71-НВ був призначений склад комісії із спеціального розслідування гострого професійного захворювання зі смертельним наслідком.

Головою комісії із спеціального розслідування згідно наказу було призначено Головного державного інспектора відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області Буровцеву Наталю Іванівну .

На підставі п. 35 Порядку 337 головою комісії було відправлено лист (запрошення до співпраці) згідно додатку 3 до Порядку № 337 від 04.06.2020 року №04-14/5082 на адресу ОСОБА_1 .

Так, 17.07.2020 року, спеціальна комісія, шляхом голосування, дійшла висновку, що даний випадок інфікування на COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, не пов`язаний з виробництвом.

Того ж дня - 17.07.2020 року - за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.

Не погоджуючись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень, та вважаючи права потерпілої особи порушеними, позивач звернувся із зазначеним позовом до Харківського окружного адміністративного суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд врахував, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232 затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві. Зазначена постанова 01.07.2019 втратила чинність у зв`язку із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 17.04.2019 №337, якою затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок).

Відповідно до п.1 Порядку, даний порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Пункт 10 Порядку визначає, що спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).

Згідно з п.15 Порядку до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).

Відповідно до п.12 Порядку визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню.

Згідно з п.13 Порядку до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

До складу комісії не може входити безпосередній керівник потерпілого.

Відповідно до п. 33 Порядку спеціальна комісія зобов`язана:

провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Отже, матеріали відповідного розслідування нещасного випадку у заявлених спірних правовідносинах повинні містити всі вказані вище відомості до часу прийняття подальших рішень суб`єктами владних повноважень.

Судом встановлено, що на підставі п. 35 Порядку № 337 головою комісії було відправлено лист (запрошення до співпраці) згідно додатку 3 до Порядку 337 від 04.06.2020 р. №04-14/5082 на адресу ОСОБА_1 .

Згідно порядку денного засідання спеціалізованої комісії від 24.06.2020 року протокол № 3 вбачається, що доньку померлої ОСОБА_2 ОСОБА_4 було запрошено до участі у засіданні. Під час зустрічі комісія проінформувала родину ОСОБА_2 про хід проведення спеціального розслідуванні нещасного випадку. Отримала від родини потерпілої усні пояснення, роз`яснила родинні їх права щодо участі у засіданні роботи комісії, внесення пропозицій, подання документів щодо нещасного випадку, одержання інформації від голови комісії щодо подальшого ходу розслідування.

Під час засідання спеціальної комісії від 15.07.2020 року слухали інформацію голови комісії, головного державного інспектора відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області, Буровцевої Н.І , про розгляд матеріалів отриманих спеціальною комісією під час розслідування випадку інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, молодшої сестри пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" ОСОБА_2.

Розглянувши матеріали спеціального розслідування, причини та обставини, захворювання, які не відповідають п. 52 Порядку № 337 спеціальна комісія дійшла висновку, що інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, молодшої сестри пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" ОСОБА_2, відбулося не під час виконання нею трудових обов`язків, контактів з хворими з підтвердженим результатом аналізу на COVID-19 на роботі не мала.

Шляхом проведення голосування спеціальна комісія дійшла висновку, що даний випадок інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2 не пов`язаний з виробництвом.

Результати голосування:

голова комісія:

Буровцева Н.І. - так (головний державний інспектор відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області);

Євтушенко О.В. - так (заступник начальника відділу з питань гігієни праці Головного управління Держпраці у Харківській області);

Голубова О.Л. - ні (заступник начальника відділу профілактики страхових випадків - головний страховий експерт з охорони праці Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області);

Гаркавенко І.А. - так (завідувач сектору мобілізаційної та режимно-секретної роботи Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації);

ОСОБА_7 - ні (завідувач відділу організаційно-інформаційної роботи, представник з питань охорони праці Обласного комітету Харківської обласної організації профспілки працівників Охорони здоров`я України);

Сальнік І.М. - ні (інженер охорони праці комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня");

Смірнов І.І. - ні (голова первинної профспілкової організації комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня");

Румянцева В.Ю. - ні (лікар-епідеміолог відділу організації епідеміологічних досліджень, начальник відділу охорони праці ХМФ "Харківський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України".

Де так - визнати випадок, пов`язаний з виробництвом, ні - не визнати випадок, пов`язаний з виробництвом.

Зазначені результати оформлені протоколом № 04 від 15.07.2020 року. Судом встановлено, що 17.07.2020 року за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.

Суд наголошує, що сторонами по справі не заперечується той факт, що згідно акта №459 санітарно-епідеміологічного обстеження від 27.05.2020 року "…зв`язок контакту ОСОБА_2 з хворими на COVID-19 не встановлений. Інструктаж по роботі з засобами індивідуального захисту пройшла 03.03.2020 року… на момент проведення обстеження у відділенні перебуває 29 пацієнтів. У 26 пацієнтів, що були на лікуванні у пульмоалергологічному відділенні в період, коли працювала ОСОБА_2 , проведений ПЛР тест, результат негативний". Три пацієнти не підлягали обов`язковому тестуванню на короновірусну інфекцію згідно вимог наказу МОЗ від 28.03.2020 року № 722 (зі змінами) тому, що поступили до відділення ургентно. Після того, як їх було виписано з комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня": ОСОБА_13, ОСОБА_11 - 21.05.2020 року з покращенням стану здоров`я, ОСОБА_12 - 22.05.2020 р. - покинула лікарню самостійно; вони перебували вдома. ОСОБА_11 має позитивний тест ПЛР від 29.05.2020 року та ОСОБА_13 має позитивний тест ПЛР від 31.05.2020 року, у ОСОБА_12 тест ПЛР від 05.06.2020 року також позитивний.

Суд звертає увагу на те, в матеріалах справи міститься окрема думка до акта спеціального розслідування нещасного випадку, що сталося ІНФОРМАЦІЯ_1, в якому заступник начальника відділу з питань гігієни праці О.В. Євтушенко, зазначає, що інфікування SARS-CoV-2 у побутових умовах малоймовірне. Інфікування в громадському транспорті неможливо враховуючи, що на період карантину до роботи ОСОБА_2 їздила мікроавтобусом, що виділявся з місця роботи. Таким чином, інфікування відбулось на роботі під час виконання своїх обов`язків від хворого на COVID-19.

Суд приходить до висновку, що спеціальна комісія не дослідила всі обставини справи, а саме вона не взяла до уваги те, що:

- ОСОБА_2 могла мати контакт з особами, які перебували в комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" та хворіли на COVID-19 ( ОСОБА_12 , ОСОБА_11 ОСОБА_13 );

- окрім того, поза увагою комісією не надано оцінки тому факту, що наявні антитіла до короновірусу SARS-CoV-2 у сироватці крові медичних працівників ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , які мали гостру фазу інфекції у період інфікування ОСОБА_2 ;

- на час можливого інфікування ОСОБА_2 її родина перебувала на карантині, а на підприємстві, де вони працювали випадки захворювання на COVID-19 не зареєстровані. Можливість інфікування у громадському транспорті неможлива, оскільки до роботи ОСОБА_2 їздила мікроавтобусом, виділеним лікарнею;

- не надана належна оцінка тому факту, що фахівці лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпаталогічного закладу охорони здоров`я дійшли висновку про наявність гострого професійного захворювання від 10.07.2020 року за №07112/426, яким підтверджено гостре професійне захворювання у ОСОБА_2 .

Таким чином, дослідивши всі обставини справи, суд дійшов висновку, що рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. не відповідає п. 33 Порядку від 17.04.2019 №337, а отже підлягає скасування.

Аналіз матеріалів справи та приписів чинного законодавства свідчить про визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.

В той же час суд зазначає, що відповідно до ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

З огляду на положення КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб`єктом владних повноважень - відповідачем.

Відповідно до правової позиції палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеної у постанові від 24.01.2006 року, суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Верховний Суд України у постанові від 16.09.2015 року у справі за позовом ТОВ "Аскоп-Україна" до Південної митниці Міністерства доходів і зборів України, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів зазначив, що "спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення".

Відповідно до приписів ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 № 7, суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень відповідно до закону приймає рішення на власний розсуд.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Отже, питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом, віднесено виключно до компетенції посадових осіб Головного управління Держпраці у Харківській області в Харківській області та не входить до компетенції суду.

Суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно розглянути питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності вчинених ним дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 262, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпраці у Харківській області (вул. Алчевських, буд. 40, м. Харків, 61002, ) про скасування рішення та визнання випадку захворювання - задовольнити.

Скасувати рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.

Зобов`язати Головне управління Держпраці у Харківській області повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався ІНФОРМАЦІЯ_1 о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" з ОСОБА_2 та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, з урахуванням висновків суду.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Харківській області (вул. Алчевських, буд. 40, м. Харків, 61002, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 1681,60 грн. (одна тисяча вісімсот одна гривня шістдесят копійок).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 02 лютого 2021 року.

Суддя Н.А. Полях