Справа № 560/438/20
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року

м. Київ

справа № 560/438/20

адміністративне провадження № К/9901/22083/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді: Губської О.А.,

суддів: Загороднюка А.Г., Калашнікової О.В.,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 560/438/20

за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ярмолинецької районної ради Хмельницької області про визнання протиправними та скасування рішень, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою Ярмолинецької районної ради Хмельницької області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року (головуючий суддя Майстер П.М.) та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2020 року (колегія суддів: головуючий суддя Франовська К.С., судді Кузьменко Л.В., Совгира Д.І.),

ВСТАНОВИВ:

І. Суть спору

1. Позивач звернувся до суду з позовом до Ярмолинецької районної ради Хмельницької області, у якому просив:

1.1. визнати протиправним та скасувати рішення Ярмолинецької районної ради №34 від 23 грудня 2019 року про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 ,

1.2. поновити його на посаді голови Ярмолинецької районної ради та зобов`язати Ярмолинецьку районну раду виплатити йому заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з дня дострокового припинення повноважень до дня поновлення на посаді;

1.3. визнати протиправним та скасувати рішення Ярмолинецької районної ради № 33 від 23 грудня 2019 року про внесення змін до рішення Ярмолинецької районної ради від 24 листопада 2015 року № 2 «Про лічильну комісію»;

1.4. допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

1.5. Позов обґрунтовано тим, що, на думку позивача, спірні рішення відповідача є протиправними, оскільки за пропозицією депутата ради всупереч Регламенту до порядку денного пленарного засідання включені нові питання щодо дострокового припинення повноважень голови та заступника голови Ярмолинецької районної ради. Вважає, що депутати ради порушили Регламент, одразу розпочавши голосування щодо питання про затвердження форми бюлетеня для таємного голосування щодо дострокового припинення повноважень голови ради. Крім цього, без внесення змін до порядку денного дообрано двох членів лічильної комісії, що також є порушенням Регламенту. Вказує, що голосування щодо звільнення голови із займаної ним посади, затвердження форми бюлетеня для таємного голосування щодо звільнення з посади заступника голови, голосування з цього питання та підрахунок голосів вчинено з численними порушеннями Регламенту.

ІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення

2. Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2020 року, позов задоволено.

2.1. Визнано протиправним та скасовано рішення Ярмолинецької районної ради Хмельницької області № 33 від 23 грудня 2019 року про внесення змін до рішення Ярмолинецької районної ради від 24 листопада 2015 року № 2 «Про лічильну комісію».

2.2. Визнано протиправним та скасовано рішення Ярмолинецької районної ради Хмельницької області № 34 від 23 грудня 2019 року «Про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 ».

2.3. Поновлено ОСОБА_1 на посаді голови Ярмолинецької районної ради Хмельницької області з 23 грудня 2019 року.

2.4. Стягнуто з Ярмолинецької районної ради Хмельницької області на користь ОСОБА_1 грошове утримання за час вимушеного прогулу з 23 грудня 2019 року по 18 травня 2020 року включно.

2.5. В частині поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць судове рішення допущено до негайного виконання.

3. Задовольняючи позов суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що оскаржувані рішення Ярмолинецької районної ради не відповідають вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування» та Регламенту Ярмолинецької районної ради, оскільки відповідачем порушено порядок розгляду питання про дострокове припинення повноважень голови районної ради.

ІІІ. Касаційне оскарження

4. Не погоджуючись з вказаними рішенням судів першої та апеляційної інстанцій, відповідач звернувся з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм процесуального та матеріального права, просить скасувати ці рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову повністю.

5. Підставою звернення з касаційною скаргою відповідач зазначив пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України (якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку).

6. Касаційна скарга обґрунтована тим, що, на думку відповідача, суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права, оскільки розглянув справу за його відсутності в той час, коли він завчасно направив на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із продовженням на території України дії карантину, чим обмежив його право на надання пояснень, доповнень до апеляційної скарги, виступу в дебатах.

7. Також зазначає про свою незгоду з висновком судів попередніх інстанцій про те, що спірні рішення не відповідають Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Ярмолинецької районної ради, оскільки прийняті з порушенням порядку розгляду питання про дострокове припинення повноважень голови районної ради. Вказує, що це питання включене до порядку денного пленарного засідання ради за пропозицією 20 з 34 депутатів ради та озвучене депутатом Бакуном Ю.І . Після цього головуючим на засіданні (позивачем) пропозицію про внесення змін до порядку денного пленарного засідання ради поставлено на голосування, підтримано депутатами та включено до порядку денного.

8. Вважає, що за змістом правових норм, що регулюють спірні правовідносини, депутат місцевої ради не може бути обмежений часовим проміжком для реалізації права на внесення пропозицій щодо порядку денного сесії ради, у тому числі й під час проведення пленарного засідання сесії. Вказує, що згідно із частиною дев`ятою статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» пропозиції і зауваження. Висловлені депутатами на сесії ради, або передані в письмовій формі головуючому на сесії розглядаються радою чи за її дорученням постійними комісіями ради. Аналогічна норма щодо розгляду письмової пропозиції депутатів, переданої на головуючому на сесії ради. Та її розгляду міститься у частині першій статті 23 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», згідно з якою пропозиції і зауваження, висловлені депутатами місцевої ради на сесіях ради або передані в письмовій формі головуючому на її пленарних засіданнях, розглядаються радою або за її дорученням постійними комісіями ради. Однак, суди попередніх інстанцій залишили поза увагою вказані правові норми.

9. Також вказує на зміст пункту 16.5 Регламенту, за яким документи, що подаються до ради пізніш як за 20 днів до відкриття сесії, на розгляд сесії та постійних комісій ради не виносяться, крім виняткових випадків, передбачених пунктом 16.13 цієї статті. Відповідно до пункту 16.13 Регламенту ради у виняткових випадках, після видання розпорядження голови ради про скликання сесії, додатковому включенню до порядку денного підлягають питання про затвердження або внесення змін до районного бюджету, кадрові питання, питання, що потребують негайного розгляду. Зазначає, що в цьому випадку Регламентом ради передбачена лише категоричність питань, що підлягають додатковому включенню до порядку денного у виняткових випадках без деталізації та конкретизації їх переліку. За цих обставин відповідач вважає, що віднесення питань, що підлягають додатковому включенню до порядку денного у виняткових випадках, до переліку тих, які потребують негайного розгляду, є дискреційними повноваженнями районної ради та не потребують додаткового обґрунтування стосовно причин, які зумовили їх негайний розгляд. Єдиною вимогою щодо прийняття рішення про включення таких питань до ще не затвердженого в цілому порядку денного сесії, на думку відповідача, є кількість депутатів, які повинні проголосувати за це рішення, а саме: третина від загального складу ради. Ці питання підлягають включенню до порядку денного без їх обов`язкового попереднього розгляду постійною комісією ради.

10. Враховуючи вказані норми законодавства зазначає, що питання про дострокове припинення повноважень голови ради за своєю суттю є кадровим питанням, оскільки як обрання, так і звільнення особи з посади голови передбачає оформлення початку та припинення дії трудового договору у встановленому порядку.

11. Вказує, що рішення про дострокове припинення повноважень позивача прийняте радою у встановленому Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядку шляхом таємного голосування, з чим фактично погодився і сам позивач, підписавши відповідні рішення ради та протокол пленарного засідання без будь-яких зауважень.

12. Крім цього, вказує на помилковість позиції судів попередніх інстанцій щодо необхідності попереднього розгляду питання дострокового припинення повноважень позивача на постійних комісіях ради, оскільки відповідно до частини четвертої статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях з доповідями і співдоповідями. Приписами частини п`ятої цієї ж статті передбачено, що постійні комісії попередньо розглядають кандидатури осіб, які пропонуються для обрання, затвердження, призначення або погодження відповідною радою, готують висновки з цих питань.

13. Зазначає, що така правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі №420/718/19, однак суди залишили поза увагою такий висновок Суду, що призвело до неправильного вирішення справи, без застосування закону, який підлягав застосуванню.

14. Також зауважує, що Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено обрання постійних комісій ради на профільній основі, до яких питання дострокового припинення повноважень голови районної ради не передбачено.

15. Звертає увагу, що процедурні порушення можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. Випадків стороннього впливу на депутатів під час проведення таємного голосування та інших порушень, які могли вплинути на волевиявлення депутатів під час його проведення, не було. Будь-які дані, які свідчили про порушення таємниці голосування щодо дострокового припинення повноважень позивача також відсутні. Вважає, що відсутність візування (погодження) посадовими особами відповідача на проектах оскаржуваних рішень про дострокове припинення повноважень позивача, відсутність дати складання протоколу лічильної комісії та внесення змін до складу лічильної комісії районної ради, функції якої, по суті, організація голосування та підрахунок голосів за його результатами є суто процедурними питаннями, які не вплинули та не могли вплинути на результати таємного голосування (волевиявлення) депутатів районної ради.

16. З цього приводу наводить висновки Верховного Суду щодо питання правових наслідків формальних порушень процедури прийняття акта, висловлені у постановах від 26 червня 2019 року у справі №1640/3394/18, від 20 червня 2019 року у справі №510/2198/16-а, від 22 жовтня 2019 року у справі №817/451/18.

17. Скаржник наводить текст статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та зазначає, що ця норма передбачає, що обговорення питання. З якого планується прийняття радою рішення, відбувається безпосередньо на її пленарному засіданні.

18. Наголошує, що спірне рішення про дострокове припинення повноважень голови районної ради прийняте більшістю голосів шляхом таємного голосування, щог узгоджується з вимогами законодавства. Результати голосування свідчать про очевидне волевиявлення депутатів, яке полягало у бажанні достроково припинити повноваження позивача.

19. Крім іншого зазначає, що питанню про дострокове припинення повноважень позивача передувало питання про щорічний звіт голови ради, за результатами розгляду якого у депутатів виникли питання щодо його діяльності на цій посаді., що слугувало однією з підстав для прийняття оскаржуваного рішення.

20. Збільшення кількісного складу лічильної комісії викликане безпідставною відмовою голови комісії забезпечити процедуру таємного голосування.

21. Позивач подав відзив на касаційну скаргу відповідача, за змістом якого висловив незгоду з викладеними останнім у скарзі доводами та повідомив свою думку про правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій щодо наявності підстав для задоволення позову, просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

IV. Встановлені судами фактичні обставини справи

22. Рішенням голови Ярмолинецької районної ради Хмельницької області від 24 листопада 2015 року №4 ОСОБА_1 обрано головою Ярмолинецької районної ради Хмельницької області VII скликання.

23. Відповідно до повноважень ОСОБА_1 розпорядженням від 18 листопада 2019 року № 78-о скликав 47-у чергову сесію Ярмолинецької районної ради VII скликання.

24. Перше пленарне засідання 47-ї чергової сесії Ярмолинецької районної ради VII скликання відбулося 23 грудня 2019 року.

25. Порядок денний з переліком питань, які мали розглядатися на цьому пленарному засіданні, затверджений та погоджений відповідно до вимог Регламенту.

26. В ході пленарного засідання, групою у складі 20 депутатів ініційовано питання про дострокове припинення повноважень голови районної ради ОСОБА_1 та заступника голови районної ради ОСОБА_3 у зв`язку із створенням нової коаліції у районній раді.

27. Згідно з відомостями протоколу пленарного засідання 47 сесії Ярмолинецької районної ради Хмельницької області VII скликання (перше засідання) від 23 грудня 2019 року присутні 28 депутатів із 33 обраних - кворум, що необхідний для роботи сесії.

28. Порядок денний з переліком питань, які мали розглядатися на цьому пленарному засіданні, затверджений та погоджений відповідно до Регламенту.

29. Після закінчення розгляду питання № 15 порядку денного виступив депутат районної ради Баліцький І.М. , який повідомив про те, що в 2015 році на спільних партійних зборах була створена та підписана коаліційна угода Демократична Ярмолинеччина. На сьогодні коаліції не існує, різні політичні погляди, відсутність співпраці, відсутність колегіальності у прийняті рішень. Також виступаючий наголосив на тому, що відбулось засідання фракції партії БЛОКУ ПЕТРА ПОРОШЕНКА «СОЛІДАРНІСТЬ», в якому взяли участь 7 із 8 членів. Всі присутні одноголосно прийняли рішення про вихід із коаліційної угоди Демократична Ярмолинеччина.

30. Депутат районної ради Бакун Ю.І. вніс пропозицію оголосити перерву на 15 хвилин.

31. Підсумки голосування: «за» - 19; «проти» - 7; «утримався» - 0. Оголошена перерва на 15 хвилин.

32. Після перерви депутат районної ради Бакун Ю.І. повідомив, що в зв`язку з тим, що коаліції Демократична Ярмолинеччина не існує в перерві проведено засідання двох фракцій: «За конкретні справи» та БЛОК ПЕТРА «СОЛІДАРНІСТЬ». Далі виступаючий зачитав протокол спільного засідання зазначених фракцій, довів до відома інформацію про створення коаліції « За майбутнє Ярмолинеччини » та запропонував за ініціативою 20 депутатів включити до порядку денного пленарного засідання наступні питання:

- про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 ;

- про дострокове припинення повноважень заступника голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_3 .

33. Головуючий поставив на голосування питання щодо прийняття до відома питання про створення коаліції «За майбутнє Ярмолинеччини».

34. Підсумки голосування: «за» - 20; «проти» - 2; «утримався» - 0. Пропозиція підтримана.

35. Надалі головуючий повідомив про те, що поступила пропозиція внести в порядок денний питання про дострокове припинення повноважень ОСОБА_1 як голови районної ради та ОСОБА_3 як заступника ради та поставив на голосування цю пропозицію.

36. Підсумки голосування: «за» - 20; «проти» - 0; «утримався» - 1. Пропозиція підтримана.

37. В подальшому, згідно з протоколом пленарного засідання 47 сесії Ярмолинецької районної ради Хмельницької області VII скликання (перше засідання) від 23 грудня 2019 року, головуючий за пропозицією депутатів поставив на голосування питання про внесення змін до порядку денного щодо включення питань про затвердження зразка бюлетеня про дострокове припинення повноважень голови та заступника голови районної ради.

38. Голосували: «за» - 21; «проти» - 1; «утримався» - 2. За результатом голосування затверджено зразок бюлетеня для таємного голосування щодо дострокового припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради Хмельницької області ОСОБА_1 .

39. На обговорення поставлено питання про внесення змін до рішення районної ради від 24 листопада 2015 року №2 Про лічильну комісію районної ради. Зокрема, депутат районної ради Бакун Ю.І. запропонував збільшити кількісний склад лічильної комісії на 2 чоловіка. Голова ради ОСОБА_1 , поставив на голосування пропозицію про збільшення складу лічильної комісії на 2, тобто з 5 членів до 7.

40. Голосували: «за» - 22 , «проти» - 0, «утримався» - 0.

41. Крім того, Бакун Ю.І. запропонував включити до складу лічильної комісії ОСОБА_5 , який зняв свою кандидатуру. ОСОБА_3 - заступник голови ради запропонував включити до складу лічильної комісії ОСОБА_6 ОСОБА_7 запропонував включити до складу лічильної комісії ОСОБА_8 .

42. Головуючий поставив на голосування пропозицію щодо включення запропонованих кандидатур до складу лічильної комісії.

43. Голосували: «за» - 22 , «проти» - 0, «утримався» - 0.

44. Вирішили внести зміни до рішення Ярмолинецької районної ради від 24 листопада 2015 року № 2 «Про лічильну комісію районної ради», включивши до складу лічильної комісії депутатів районної ради ОСОБА_8 та ОСОБА_6 .

45. Надалі, згідно з протоколом пленарного засідання 47 сесії Ярмолинецької районної ради Хмельницької області VII скликання (перше засідання) від 23 грудня 2019 року, депутати перейшли до таємного голосування щодо дострокового припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 .

46. Підсумки голосування: «за» - 22; «проти» - 0; «утримався» - 0; «не голосував» - 2.

47. Вирішили припинити достроково повноваження голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 23 грудня 2019 року без припинення повноважень депутата Ярмолинецької районної ради VII скликання. Звільнити ОСОБА_1 з посади голови Ярмолинецької районної ради 23 грудня 2019 року (Рішення №34).

48. Вважаючи рішення Ярмолинецької районної ради Хмельницької області № 34 «Про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 » від 23 грудня 2019 року, а також рішення ради від 23 грудня 2019 року № 33 «Про лічильну комісію» такими, що прийняті всупереч вимогам Регламенту Ярмолинецької районної ради Хмельницької області, а також Закону України Про місцеве самоврядування в Україні», позивач звернувся до суду з цим позовом.

V. Релевантні джерела права й акти їх застосування

49. Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

50. Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

51. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

52. За приписами статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

53. Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні».

54. Згідно із пунктом 1 частини першої статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання обрання голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади.

55. Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

56. Голова ради здійснює свої повноваження до припинення ним повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків, передбачених частинами четвертою та п`ятою цієї статті. Голова ради вважається звільненим з посади з дня припинення ним депутатських повноважень або повноважень голови.

57. У своїй діяльності голова ради є підзвітним раді та може бути звільнений з посади радою шляхом таємного голосування. Питання про звільнення голови ради може бути внесено на розгляд ради на вимогу не менш як третини депутатів від загального складу ради.

58. За статтею 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради. Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

59. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

60. Не пізніш як на другій сесії затверджується регламент роботи відповідної ради, а також положення про постійні комісії ради. Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

61. До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

62. Рішенням Ярмолинецької районної ради Хмельницької області від 24 грудня 2015 року № 20 затверджено Регламент Ярмолинецької районної ради VІІ скликання (далі - Регламент).

63. Порядок діяльності Ради, її органів, депутатів, посадових осіб та виконавчого апарату визначається Конституцією України, законами України Про місцеве самоврядування в Україні, Про статус депутатів місцевих рад, Про службу в органах місцевого самоврядування, Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності, Про запобігання корупції, Про інформацію, Про доступ до публічної інформації. Про захист персональних даних, іншими законодавчими актами та цим Регламентом (стаття 1 Регламенту).

64. Статтею 15 Регламенту визначено, що сесія Ради скликається головою Ради за необхідності, але не менше одного разу на квартал. Сесія Ради також скликається головою Ради за пропозицією не менше однієї третини депутатів Ради від загального складу Ради або голови районної державної адміністрації.

65. Пропозиції до проекту порядку денного сесії Ради вносяться головою Ради, депутатами, постійними комісіями та головою районної державної адміністрації. Пропозиції, як правило, вносяться не пізніше як за 20 днів до відкриття сесії. Проекти рішень Ради, які підлягають обговоренню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Ради не пізніше як за 20 днів до пленарного засідання Ради. Пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії Ради або до затвердженого порядку денного сесії Ради, подається відповідно до Інструкції з діловодства Ради та чинного законодавства у формі проекту рішення із супровідним листом, пояснювальною запискою та листом-погодженням. Документи, що подаються до Ради пізніш як за 20 днів до відкриття сесії, на розгляд сесії та постійних комісій Ради не виносяться, крім виняткових випадків, передбачених п. 16.13 цієї статті. Проекти рішень Ради голова Ради або його заступник (у випадку, коли сесія Ради скликається депутатами у порядку, визначеному п. 15.4 ст. 15 Регламенту, уповноважена особа з числа депутатів, які ініціювали скликання сесії Ради) передають до відділу юридичного забезпечення діяльності ради для розгляду та встановлення відповідності його чинному законодавству. Якщо проект рішення відповідає чинному законодавству, начальник відділу юридичного забезпечення діяльності ради візує його, а у випадку невідповідності проекту рішення чинному законодавству надає висновок. Після цього проект рішення разом з іншими матеріалами передається відповідній профільній, суміжній та іншим постійним комісіям для подальшої роботи. У разі наявності вмотивованих зауважень від постійних комісій, за дорученням голови Ради відділу юридичного забезпечення діяльності ради повторно розглядає проект рішення з урахуванням зауважень. Перелік питань, які планується винести на розгляд пленарного засідання Ради, розглядається президією районної Ради. За наслідками розгляду президією Ради проекту порядку денного сесії надаються рекомендації щодо внесення на розгляд пленарного засідання певного переліку питань. На засіданнях президії, засіданнях постійних комісій та пленарних засіданнях Ради з питань порядку денного сесії доповідають розробники проектів рішень Ради. У виняткових випадках, після видання розпорядження голови Ради про скликання сесії, додатковому включенню до порядку денного підлягають питання: про затвердження або внесення змін до районного бюджету; кадрові питання; питання, що потребують негайного розгляду.

Зазначені питання можуть бути внесені на розгляд ради на вимогу однієї з постійних комісій, депутатських фракцій (груп), голови районної Ради або голови районної державної адміністрації.

66. Відповідно до пунктів 124, 126, 129 Інструкції з діловодства Ярмолинецької районної ради документи з питань, що вносяться на розгляд районної ради, мають подаватися відповідно до Регламенту роботи ради, а саме:

- доповідну записку, адресовану районній раді (у разі потреби), в якій ґрунтовно викладені питання з висновками і пропозиціями;

- проект рішення районної ради, погоджений та завізований відповідно до пункту 125 Інструкції, та документи до нього (аналітичні довідки, порівняльні таблиці, пояснювальна записка тощо), завізовані автором проекту рішення.

Проект рішення районної ради (незалежно від того, якого питання він стосується) повинен бути погоджений з начальником організаційного відділу виконавчого апарату районної ради; начальником відділу юридичного забезпечення діяльності районної ради; заступником голови районної ради.

Всі оригінали проектів рішень та інші документи, підготовлені на розгляд сесії районної ради, акумулюються у завідуючого організаційного відділу виконавчого апарату районної ради та після повної їх комплектації, за день до сесії, передаються голові районної ради.

67. Відповідно до статті 17 Регламенту проект порядку денного сесії Ради обговорюється і затверджується в цілому більшістю голосів депутатів Ради від загального її складу. Якщо за підсумками голосування питання до порядку денного сесії Ради не включено, воно вважається відхиленим. Питання щодо притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, а також дострокового припинення повноважень посадової особи Ради, які не набрали необхідної кількості голосів за, не можуть вноситись на повторний розгляд Ради.

68. Згідно зі статтею 23 Регламенту лічильна комісія утворюється рішенням ради в кількості 5 осіб на весь час повноважень ради з метою чіткої організації процедур голосування та забезпечення підрахунку голосів. Вибори комісії проводяться відкритим голосуванням за списком чи персонально в порядку надходження пропозицій щодо кандидатур. Комісія обирає із свого складу голову і секретаря комісії, про що складається протокол, який доводиться до відома депутатів. Засідання комісії проводяться гласно і лише відкрито. У роботі лічильної комісії не можуть брати участь депутати, кандидатури яких висунуті до складу органів, що обираються. У разі висунення члена лічильної комісії кандидатом до одного із органів ради на час проведення голосування і підрахунку голосів його повноваження, як члена лічильної комісії, автоматично припиняються. За підсумками засідань лічильної комісії складаються протоколи, які підписуються членами комісії. Рішення комісії приймаються простою більшістю голосів її членів.

69. Перед кожним голосуванням головуючий на пленарному засіданні формулює зміст питання, що буде ставитися на голосування, і, якщо немає заперечень, відразу ставить його на голосування (стаття 32 Регламенту).

70. Регламентом ради передбачено два типи голосування: відкрите та таємне.

71. Для прийняття рішень, з`ясування волевиявлення депутатів Ради на пленарних засіданнях Ради проводиться відкрите голосування шляхом піднімання депутатом руки або відкрите поіменне голосування. Відкрите голосування здійснюється у режимі фіксації волевиявлення депутаті лічильною комісією, утвореною у порядку, передбаченому статтею 23 цього Регламенту. Поіменне голосування проводиться за пропозицією будь-кого з депутатів Ради, підтриманою не менше як однією третиною депутатів Ради, зареєстрованих на пленарному засіданні Ради, або однієї із фракцій Ради. На голосування ця пропозиція ставиться першою з-поміж інших пропозицій щодо способу голосування. Дані про результати поіменного голосування роздруковуються відразу після закриття пленарного засідання і надаються виконавчим апаратом Ради уповноваженим представникам депутатських фракцій та груп, а також депутатам Ради, за їх письмовим зверненням (стаття 36 Регламенту).

72. Відповідно до пункту 138 Інструкції з діловодства Ради, за результатами кожного засідання колегіального органу мають складатися протоколи з урахуванням вимог, зазначених у пунктах 101-117 цієї Інструкції.

73. Згідно із статтею 37 Регламенту таємне голосування відбувається із застосуванням бюлетенів для таємного голосування. Бюлетені для таємного голосування виготовляє виконавчий апарат Ради за дорученням голови Ради або іншої особи, яка скликала пленарне засідання Ради під контролем лічильної комісії.

74. Бюлетені для таємного голосування повинні бути однаковими за матеріалом виготовлення, кольором, розміром, змістом. У бюлетені для таємного голосування зазначається також мета голосування - обрання, призначення, затвердження, дострокове припинення повноважень тощо. Організація виготовлення бюлетенів для таємного голосування у кількості, що відповідає фактичній кількості депутатів Ради, покладається на апарат Ради. Доручення про виготовлення бюлетенів для таємного голосування дає голова Ради або інша особа, на вимогу якої скликане пленарне засідання Ради. У випадку проведення першого засідання Ради нового скликання бюлетені для голосування виготовляються апаратом Ради за дорученням голови Лічильної комісії одразу після обрання комісії, для чого у пленарному засіданні оголошується перерва. Виготовлені до початку пленарного засідання бюлетені для таємного голосування передаються представником апарату Ради голові Лічильної комісії одразу після її обрання. Лічильна комісія перевіряє, чи відповідають бюлетені для таємного голосування встановленій формі та чи виготовлені вони у кількості, що відповідає фактичній кількості депутатів Ради. Якщо виготовлені до початку пленарного засідання бюлетені не відповідають вимогам, передбаченим чинним законодавством чи цим Регламентом, у засіданні Ради оголошується перерва для виготовлення нових бюлетенів для таємного голосування за формою, встановленою Лічильною комісією. Нові бюлетені виготовляються виконавчим апаратом Ради під контролем уповноваженого представника (представників) Лічильної комісії. Недійсними вважаються бюлетені невстановленого зразка (стаття 38 Регламенту).

75. Згідно із статтею 39 Регламенту, час, місце і порядок проведення таємного голосування визначаються Лічильною комісією, про що вона повідомляє депутатів Ради. Лічильна комісія перед початком голосування перевіряє наявність кабін для таємного голосування, опечатує скриньки для таємного голосування та забезпечує всі необхідні умови для додержання таємності голосування. Бюлетені видаються безпосередньо біля кабін для таємного голосування згідно Реєстру про одержання бюлетеня для таємного голосування. Кожному депутату Ради після пред`явлення ним посвідчення та проставлення особистого підпису в Реєстрі про одержання бюлетеня для таємного голосування Лічильна комісія видає один бюлетень для таємного голосування. Голосування проводиться у кабіні для таємного голосування і здійснюється проставленням у бюлетені позначки напроти прізвища кандидата, за якого депутат ради голосує (проставлення позначки навпроти відповіді так, ні або утримався - якщо питання передбачає кілька варіантів відповіді). Заповнений бюлетень опускається в прозору скриньку, яка повинна знаходитися біля кабіни для таємного голосування.

76. Підрахунок результатів таємного голосування здійснюється Лічильною комісією відкрито. Результати таємного голосування Лічильна комісія заносить до протоколу, який підписують всі її члени. У разі незгоди будь-кого з членів Лічильної комісії з даними протоколу, він у письмовій формі викладає свою окрему думку, яка додається до протоколу і оголошується на пленарному засіданні Ради. Про результати таємного голосування голова Лічильної комісії або визначений комісією доповідач доповідає на пленарному засіданні Ради, відповідає на запитання депутатів Ради (статті 42 Регламенту).

VI. Позиція Верховного Суду

77. Відповідно до частин першої та другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої та/або апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

78. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

79. Підставою звернення з касаційною скаргою позивачем зазначено пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України (якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку).

80. Судами попередніх інстанцій встановлено, що спірні правовідносини виникли у зв?язку з прийняттям відповідачем рішень№ 33 від 23 грудня 2019 року про внесення змін до рішення Ярмолинецької районної ради від 24 листопада 2015 року № 2 «Про лічильну комісію» та №34 від 23 грудня 2019 року про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 ,

81. За твердженням позивача ці рішення є протиправними та підлягають скасуванню судом, оскільки прийняті відповідачем з порушенням вимог Закону України «Про місцеве самоврядування» та Регламенту Ярмолинецької районної ради, зокрема відповідачем порушено порядок розгляду питання про дострокове припинення повноважень голови районної ради.

82. Переглядаючи судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та вирішуючи питання щодо правильності застосування цими судами норм чинного законодавства, Верховний Суд виходить з такого.

83. Предметом судового контролю в ці й справі є рішення відповідача про дострокове припинення повноважень голови районної ради та про внесення змін до рішення про лічильну комісію, які належить оцінити на предмет їх відповідності вимогам частини другої статті 2 КАС України, а саме: чи прийняті вони 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

84. Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

85. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

86. «На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

87. «У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

88. «У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

89. У контексті спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із прийняттям відповідачем оспорюваних рішень про дострокове припинення повноважень голови районної ради та внесення змін до рішення про лічильну комісію, Верховний Суд зауважує, що прийняття таких рішень є законодавчо передбаченим правом ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом.

90. Прийняття рішень щодо дострокового припинення повноважень голови районної ради у випадках, передбачених законом, належить до виключних повноважень відповідної ради.

91. Такі повноваження є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови районної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих їм повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень голови районної ради.

92. Втім, здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, в межах встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови районної ради, має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури, як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

93. Отже спірні рішення відповідача підлягають перевірці адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.

94. Аналогічна правова позиція сформована у постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 360/2169/19.

95. Надання районній раді повноважень на дострокове припинення повноважень голови ради не означає, що реалізація цього права нічим не обмежена. Дострокове припинення повноважень голови районної ради стосується засад місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР ґрунтуються на принципі виборності. Дострокове припинення повноважень голови районної ради є крайнім заходом реагування на його діяльність і для того, щоб виносити на голосування і приймати таке рішення повинні бути наявні вагомі причини (мотиви) і об`єктивні обставини, які в сукупності вказують на те, що подальше його перебування на службі є неможливим (недоцільним) та/або таким, що негативно позначається на діяльності ради. Ці ж мотиви і обставини мають міститися у рішенні органу місцевого самоврядування, зі змісту якого має бути зрозуміло, що саме спонукало до його прийняття.

96. Суди попередніх інстанцій встановили, що в порушення вимог Регламенту та Інструкції з діловодства Ради, питання про дострокове припинення повноважень голови ради ОСОБА_1 до порядку денного пленарного засідання сесії Ярмолинецької районної ради, яке відбулося 23 грудня 2019 року, завчасно не вносилось, президією Ярмолинецької районної ради та постійною чи тимчасовою комісією не розглядалось та не обговорювалось, проект рішення з цього приводу не готувався та не погоджувався, на розгляд Ради належною кількістю депутатів не вносилось.

97. Крім цього, всупереч вимогам законодавства результати голосування депутатів щодо включення до порядку денного питання про дострокове припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 лічильною комісією не обраховувалися та протоколи з цього приводу не складалися.

98. Лічильна комісія для протоколювання процедури таємного голосування радою не обиралася в порядку, встановленому пунктом 23 Регламенту ради.

99. В судовому засіданні встановлено, що лічильна комісія, яка мала бути створена з відповідною метою, не затверджувала форму бюлетенів для таємного голосування з питань дострокового припинення повноважень голови ради, голова ради не давав доручення виконавчому апарату ради на виготовлення бюлетенів для таємного голосування, а лічильна комісія не здійснювала контроль за їх виготовленням.

100. За результатами дослідження в судовому засіданні бюлетенів для таємного голосування щодо дострокового припинення повноважень голови Ярмолинецької районної ради ОСОБА_1 судами попередніх інстанцій встановлено, що вони не підписані головою та секретарем лічильної комісії.

101. Отже, усі бюлетені, які використовувалися для голосування з питань дострокового припинення повноважень голови ради, є недійсними.

102. Окрім того, під час голосування з питання про затвердження радою форми бюлетеня для таємного голосування з питання дострокового припинення повноважень голови ради, зазначеного у протоколі пленарного засідання під №34, троє із п`яти членів лічильної комісії були відсутні в залі засідання, а тому результати голосування за даним питанням не підраховувалися і не можуть вважатися дійсними.

103. Водночас, всупереч вимогам Регламенту у порядок денний до початку сесії питання про внесення змін до складу лічильної комісії не вносилось, під час пленарного засідання ніхто із депутатів ради не клопотав про включення до порядку денного вказаного питання.

104. Серед іншого, рішення про включення до складу лічильної комісії ще двох додаткових членів суперечить пункту 23.1. Регламенту, який передбачає обрання лише п`яти членів лічильної комісії на увесь строк повноважень ради.

105. Всупереч Регламенту повноважна лічильна комісія з відповідною метою не утворювалася, голову та секретаря комісії на засіданні ради не обирали. Протоколи засідання лічильної комісії щодо обрахунку результатів голосування не містять дати та місця складення протоколів. Лічильна комісія не повідомляла депутатів належним чином про час та місце для таємного голосування, бюлетені видавала не безпосередньо біля кабін для таємного голосування, які фізично знаходились у іншому приміщенні, за відсутністю стороннього впливу на депутатів не слідкувала, оскільки останні могли вільно заходити і виходити із зали, спілкуватися по телефону та між собою.

106. Верховний Суд вважає обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій про те, що вказівка у протоколі пленарного засідання сесії про голову лічильної комісі, є безпідставною, оскільки лічильна комісія не засідала з питання обрання цієї особи головою комісії і відповідний протокол засідання з цього питання відсутній.

107. За цих обставин Верховний Суд вважає обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій про прийняття спірних рішень з порушенням встановленої законодавством процедури, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню.

108. Верховний Суд у своїй практиці, зокрема, у постанові від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18, вже звертав увагу, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

109. Тому доводи відповідача про законність його компетенції як суб`єкта владних повноважень на прийняття оспорюваних рішень в межах визначених законодавством та з урахуванням принципу верховенства права, які вони розуміють як дискреційні, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки Ярмолинецька районна рада та її посадові особи як суб`єкти владних повноважень зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

110. Наведене дає підстави для висновку, що надаючи оцінку спірним рішенням відповідача суди правильно виходили з того, що ці рішення прийняті не на підставі, не у межах та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. При цьому суди правильно застосували норми матеріального права.

111. Враховуючи правильність висновків судів першої та апеляційної інстанції в означеній частині позовних вимог, Верховний Суд також погоджується з їх висновками щодо наявності підстав для поновлення позивача на посаді голови районної ради та стягнення на його користь грошового утримання за час вимушеного прогулу.

112. Касаційна скарга відповідача не містить доводів щодо незгоди з оскаржуваними судовими рішеннями у вказаній частині.

113. Отже, доводи касаційної скарги щодо порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень не спростовують висновки суду апеляційної інстанції та не приймаються Судом як належні.

114. Надаючи оцінку обґрунтуванню касаційної скарги про те, що суди попередніх інстанцій застосували норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі №420/718/19, а також у постановах від 26 червня 2019 року у справі №1640/3394/18, від 20 червня 2019 року у справі №510/2198/16-а, від 22 жовтня 2019 року у справі №817/451/18.

115. Звертаючись до суду з цією касаційною скаргою, позивач вказує, що суди першої та апеляційної інстанцій під час розгляду безпідставно не врахували під час ухвалення оскаржуваних судових рішень висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі №420/718/19.

116. Верховний Суд наголошує, що подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.

117. Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де однакові предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

118. Верховний Суд зазначає про те, що зазначені скаржником висновки не є застосовними під час вирішення цієї справи, оскільки правовідносини в цих справах не є подібними, адже предметом спору у справі №420/718/19 є питання правомірності дострокового припинення повноважень та звільнення заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів Чорноморської міської ради Одеської області в той час, коли у праві, що розглядається, предметом спору є рішення щодо дострокового припинення повноважень голови районної ради, прийняття якого не фіксувалось повноважною та створеною в установленому законом порядку лічильною комісією.

119. З аналогічних підстав Верховний Суд вважає безпідставним посилання відповідача на не застосування судами попередніх інстанцій висновків, висловлених Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі №1640/3394/18, від 20 червня 2019 року у справі №510/2198/16-а, від 22 жовтня 2019 року у справі №817/451/18.

120. Крім цього, Верховний Суд зазначає, що означені рішення Верховного Суду висловлені щодо питання правових наслідків формальних порушень процедури прийняття акта, проте у цій справі судами встановлено допущення порушень процедури прийняття спірних рішень, які не можуть вважатись формальними, а є суттєвими.

121. Надання відповідачем власної оцінки цим порушенням та його власна думка щодо їх несуттєвості не змінює їх правового значення для вирішення питання правомірності процедури прийняття оспорюваних рішень.

Висновок за результатами розгляду касаційної скарги.

122. Отже, доводи касаційної скарги, які були підставою відкриття касаційного провадження, не знайшли свого підтвердження під час касаційного перегляду.

123. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір відповідно до норм матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, у судовому рішенні повно і всебічно з?ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

124. Водночас, доводи касаційної скарги свідчать лише про власне тлумачення відповідачем норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини та вказують на наявність у нього власного бачення щодо результату вирішення цієї справи.

125. Крім цього, у контексті оцінки решти доводів касаційної скарги Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

126. Колегія суддів наголошує, що до повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, оскільки за правилами Кодексу адміністративного судочинства України об?єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.

127. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України, суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.

128. За змістом частини першої статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

129. Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

VIІ. Судові витрати

З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 3, 341, 344, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Ярмолинецької районної ради Хмельницької області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2020 року залишити без задоволення.

2. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2020 року в цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. А. Губська

Судді А.Г Загороднюк

О.В. Калашнікова