Справа № 480/889/20
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2021 р.Справа № 480/889/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Любчич Л.В. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.10.2020 року, головуючий суддя І інстанції: О.М. Кунець, м. Суми, повний текст складено 15.10.20 року по справі № 480/889/20

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

третя особа: Управління патрульної поліції в Сумській області

про визнання бездіяльності незаконною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі та текстом також відповідач), в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просив:

- визнати незаконною бездіяльність Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо невжиття заходів, щодо призначення і проведення службового розслідування (за його скаргою, яка датована 02.01.2020);

- зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України відповідно до Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» призначити проведення службового розслідування відносно обставин, викладених в скарзі позивача від 02.01.2020, щодо порушень службової дисципліни окремими працівниками Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року залучено до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на боці відповідача - Управління патрульної поліції в Сумській області (надалі також - УПП в Сумській області).

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року позов задоволено.

Визнано незаконною бездіяльність Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо невжиття заходів щодо призначення і проведення службового розслідування за скаргою від 02.01.2020.

Зобов`язано Національну поліцію України відповідно до Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" призначити проведення службового розслідування відносно обставин, викладених у скарзі ОСОБА_1 від 02.01.2020, яка подана до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо порушень службової дисципліни окремими працівниками Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та Закону України «Про звернення громадян».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 840,80 грн.

Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Департамент патрульної поліції Національної поліції України оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з неправильним застосування норм матеріального та порушенням норм процесуального права, є незаконним та необґрунтованим, таким, що ухвалене з невідповідністю висновків обставинам справи. Вказує на відсутність підстав для призначення та проведення службового розслідування за зверненнями позивача з урахуванням приписів ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги Департамент патрульної поліції Національної поліції України викладає обставини справи та наводить норми, які, на його думку, судом першої інстанції під час розгляду справи враховано не було.

За результатами апеляційного розгляду Департамент патрульної поліції Національної поліції України просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Інші учасники справи своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України).

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судовим розглядом установлено, що 28.10.2018 в м. Суми сталась дорожньо-транспортна пригода (надалі також ДТП) за участю автомобіля ЗАЗ Vida, н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 та Skoda Octavia, н.з. НОМЕР_2 , під керуванням позивача, яке було зареєстроване в «Журналі Єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Сумського ВП ГУНП в Сумській області» за № 77861 від 28.10.2018. На місце події прибув екіпаж управління патрульної поліції ДПП в Сумській області (далі - УПП в Сумській області) «0110», у складі поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області сержанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області сержанта поліції ОСОБА_4 . За таким ДТП зазначені вище працівники поліції відібрали письмові пояснення.

У подальшому, інспектор Варава М. М. склала відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 404855 за порушення п. 10.1 ПДР, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно зі ст. 124 КУпАП та вилучила посвідчення водія позивача відповідно до ст. 265-1 КУпАП.

28.01.2019 Ковпаківським районним судом м. Суми розглянуто матеріали про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП та визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. У судовому рішенні зазначалося, що факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення повністю підтверджується матеріалами справи, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, актами огляду транспортних засобів, а також відеозаписом, з якого вбачається рух обох водіїв.

16.07.2019 Сумським апеляційним судом скасовано рішення суду першої інстанції та зазначено, що будь-яких доказів, на підставі яких можливо достеменно встановити, що ОСОБА_1 порушені вимоги п. 10.1 ПДР України та причинний зв`язок між порушенням ОСОБА_1 даних норм та дорожньо-транспортною пригодою, матеріали справи не містять. Зокрема, в рішенні суду апеляційної інстанції йдеться про те, що актами огляду транспортного засобів лише зафіксовані видимі пошкодження автомобілів учасників такої ДТП. Проте, виявлені порушення достеменно не підтверджують порушення ОСОБА_1 вимог п. 101 ПДР України. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є достатнім доказом на підтвердження факту та обставин вчинення особою адміністративного правопорушення. В зв`язку з тим, що схема наслідків дорожньо-транспортної пригоди не складалась, а слідова картина місця пригоди не була зафіксована, встановити причини виникнення дорожньо-транспортної пригоди не вбачається за можливе, що підтверджується висновком експерта №19/119/9-1/113 від 14.06.2019. Сумським апеляційним судом досліджувався також наданий ОСОБА_2 відеозапис з відеорєстратора, на якому зафіксовані лише транспортні засоби, які рухались попереду автомобіля ЗАЗ Vida, н.з. НОМЕР_1 . Проте, з такого відеозапису неможливо встановити траєкторію руху автомобіля Skoda Octavia. н.з. НОМЕР_2 безпосередньо перед зіткненням.

02.09.2019 позивач звернувся до територіального управління ДБР, розташованого у м. Полтава, щодо проведення перевірки за фактом протиправних дій з боку співробітників управління патрульної поліції в Сумській області, а саме, щодо притягнення до кримінальної відповідальності.

24.10.2019 за вказаним зверненням позивач отримав відповідь від Управління патрульної поліції в Сумській області № К-1013/41/38/03-2019, в якій зазначено, що в ході проведення перевірки звернення ОСОБА_1 , яке надійшло від Сумського управління ДВБ НП України 08.10.19 - порушень вимог діючого законодавства за фактами, викладеними у зверненні позивача, в діях працівників УПП в Сумській області не встановлено.

07.11.2019 на зазначену відповідь УПП в Сумській області № К-1013/41/38/03-2019 позивач звернувся з заявою до УПП в Сумській області з проханням надати копію висновку службового розслідування відповідно до розділу VI порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України № 893 від 07.11.18.

05.12.2019 позивач отримав лист УПП в Сумській області № К-1119/41/38/02-2019 від 19.11.19, в якому зазначалося, що позивачу направлено копію результатів перевірки за зверненням від 08.10.19, Вх. № К-1013 у вигляді додатку на 6 аркушах та що позивач має право на оскарження до органу вищого рівня не пізніше одного місяця з часу ознайомлення з прийнятим рішенням. З таким рішенням позивач ознайомився 05.12.19 що підтверджується довідкою з поштового відділення від 16.12.19 про отримання рекомендованого листа № 064.

З наданих додатків убачається, що позивачу надали не копію висновку службового розслідування, а доповідну записку від 24.10.2019 за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції, в якій зазначено, що старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_5 проводив перевірку, збирав матеріали та дійшов висновку, що підстави для проведення службового розслідування відносно працівників поліції за фактом звернення позивача, відсутні.

При цьому, у доповідній записці від 24.10.2019 наведено такі обставини: «У своїй заяві гр. ОСОБА_1 зазначив, що 28.10.2018 в м. Суми сталась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля ЗАЗ Vida, н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_2 та Skoda Octavia, н.з. НОМЕР_2 під керуванням позивача, яке було зареєстроване в «Журналі Єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Сумського ВП ГУНП в Сумській області» за № 77861 від 28.10.2018. На місце події прибув екіпаж управління патрульної поліції ДПП в Сумській області (далі - УПП в Сумській області) « 0110», у складі поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області сержанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області сержанта поліції Лущик К.С. в присутності яких ОСОБА_2 визнав свою вину та було прийняте рішення спільно звернутися до страхової компанії. За даним ДТП зазначені вищі працівники поліції відібрали письмові пояснення. В подальшому, 29.10.2018, позивачу на мобільний телефон зателефонував працівник УПП в Сумській області ОСОБА_6 та вимагав, щоб позивач негайно прибув до Управління патрульної поліції з приводу дорожньо-транспортної пригоди та погрожував, що якщо позивач негайно не приїде, то його буде подано до розшуку. Близько 15 год 00 хв заявник прибув до Управління патрульної поліції в Сумській області ДПП НП України, де в ході спілкування з інспектором ОСОБА_7 - остання повідомила, що у зв`язку з тим, що заявник нібито винен у скоєні ДТП, то відносно нього складуть протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 124 КУпАП. На пояснення заявника, прохання запросити свідків для надання відповідних пояснень та оглянути автомобіль ОСОБА_2 з метою об`єктивного розгляду адміністративної справи, інспектор ОСОБА_7 не реагувала та повідомила, що всі відповідні докази вини заявника надав ОСОБА_2 . У подальшому інспектор ОСОБА_7 склала відносно заявника адміністративний протокол та вилучила у нього посвідчення водія. Інспектор ОСОБА_7 , зловживаючи своїм службовим становищем за попередньою домовленістю з метою фальсифікації доказів, долучила до протоколу про адміністративне правопорушення копію відеозапису, при цьому, оригінал запису на той час вже був відсутній. Фактично відеозапис, наданий ОСОБА_2 має ознаки монтажу. З даного відеозапису не можливо встановити траєкторію руху обох автомобілів, безпосередньо перед зіткненням. Крім цього, ОСОБА_2 за попередньою домовленістю з інспектором управління патрульної поліції в Сумській області ДПП України Варавою М. М., без участі заявника, оформили огляд пошкоджень автомобіля останнього, куди внесли завідомо неправдиву інформацію щодо нанесених пошкоджень спричинених ДТП, що підтверджується актом №19/119/9-1/113 від 14.02.2019. Таким чином, на думку заявника вбачається, що інспектор Варава М. М. порушила Наказ МВС № 1395 VIII щодо особливостей оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 124 КУпАП.»

З рішенням УПП в Сумській області № К-1119/41/38/02-2019 від 19.11.2019 та викладеним у доданій доповідній записці висновком позивач не погодився, а тому 02.01.2020 подав скаргу до Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України з проханням призначити проведення службового розслідування щодо порушень службової дисципліни працівниками УПП Департаменту патрульної поліції в Сумській області, зокрема, встановлення вини інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 та притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності.

05.02.2020 позивач отримав листа від Департаменту патрульної поліції № К-63/41/27/02-2020 від 29.01.20 за підписом першого заступника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Олексія Білошицького, в якому зазначено, що згідно з результатами перевірки фактів, викладених в скарзі позивача щодо неналежного виконання службових обов`язків та порушення вимог законодавства окремими працівниками УПП в Сумській області ДПП - не встановлено, тому підстави для проведення службового розслідування відсутні.

З рішенням Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № К-63/41/27/02-2020 від 29.01.20 та викладеними у ньому обставинами позивач не погодився, та вважає, що відповідачем не було враховано положення Закону України № 2337-УІІІ від 15.03.2018, яким затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України, а тому звернувся до суду.

На переконання позивача, за його скаргою від 02.01.2020, поданою до Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України, мало бути проведено службове розслідування відповідною дисциплінарною комісією, зокрема, щодо встановлення вини інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 .

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, оцінивши за правилами статей 72 - 78, 90, 211 КАС України наявні у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку, що владний суб`єкт у спірних правовідносинах не дотримався приписів чинного законодавства, не довів правомірність своєї позиції з урахуванням критеріїв, визначених ч.2 ст. 2 КАС України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи та виходить з такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015року № 580-VIII (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 3 якого у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015р. за № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини 1 та 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. № 2337-VIII, відповідно до частини 1 статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

За статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Отже, збирання, перевірка та оцінка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського має відбуватись під час проведення службового розслідування.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (п. 1 ст. 15).

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 за № 893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що факт наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку може встановити лише дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування, під час якого можуть відбиратися пояснення у поліцейського та інших осіб, які мають відношення до відповідних обставин.

Як убачається з матеріалів справи, 02.09.2019 позивач звернувся до територіального управління ДБР, розташованого у м. Полтава, щодо проведення перевірки за фактом протиправних дій з боку співробітників управління патрульної поліції в Сумській області, а саме, щодо притягнення до кримінальної відповідальності.

24.10.2019 за вказаним зверненням позивач отримав відповідь від Управління патрульної поліції в Сумській області № К-1013/41/38/03-2019, в якій зазначено, що в ході проведення перевірки звернення ОСОБА_1 , яке надійшло від Сумського управління ДВБ НП України 08.10.19 - порушень вимог діючого законодавства за фактами, викладеними у зверненні позивача, в діях працівників УПП в Сумській області не встановлено.

07.11.2019 на зазначену відповідь УПП в Сумській області № К-1013/41/38/03-2019 позивач звернувся з заявою до УПП в Сумській області з проханням надати копію висновку службового розслідування відповідно до розділу VI порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України № 893 від 07.11.18.

05.12.2019 позивач отримав рішення УПП в Сумській області № К-1119/41/38/02-2019 від 19.11.19, в якій зазначено, що позивачу направлено копію результатів перевірки за зверненням від 08.10.19, Вх. № К-1013 у вигляді додатку на 6 аркушах, та роз`яснено, що позивач має право оскаржити рішення УПП в Сумській області до органу вищого рівня не пізніше одного місяця з часу ознайомлення з прийнятим рішенням.

Відповідачем у ході судового розгляду не надано пояснень, щодо якого саме рішення УПП в Сумській області позивачу роз`яснено його право на оскарження, оскільки результати перевірки оформлені лише доповідною запискою від 24.10.2019 за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників УПП в Сумській області (а.с. 88-93). Будь-якого рішення позивачу надіслано не було. Доповідну записку від 24.10.2019 підписано старшим інспектором моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Артемом Рябухою.

Отже, відповідачем надано не копію висновку службового розслідування, а доповідну записку від 24.10.2019 за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції, в якій зазначено, що старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_5 проводив перевірку, збирав матеріали та дійшов висновку, що підстави для проведення службового розслідування відносно працівників поліції за фактом звернення позивача, відсутні.

Як зазначив суд першої інстанції, в ході судового розгляду відповідач не заперечував, що саме ОСОБА_8 збирались відповідні пояснення у працівників і на підставі зібраних пояснень в ході попередньої перевірки зроблено висновок про відсутність підстав для проведення службового розслідування. Однак, відповідачем не надано пояснень, якою нормою чинного законодавства передбачено складання доповідної записки, проведення попередньої перевірки та не надано будь-яких правових обґрунтувань стосовно існування повноважень у старшого інспектора моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 одноособово (без проведення будь - якого службового розслідування, замість дисциплінарної комісії) приймати рішення у вигляді доповідної записки щодо наявності або відсутності підстав для проведення службового розслідування щодо наявності або відсутності в діях працівників поліції порушень повноважень визначених чинним законодавством.

З рішенням УПП в Сумській області № К-1119/41/38/02-2019 від 19.11.2019 та викладеним у доданій доповідній записці позивач не погодився, а тому 02.01.2020 подав скаргу до Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України з проханням призначити проведення службового розслідування щодо порушень службової дисципліни працівниками УПП Департаменту патрульної поліції в Сумській області, зокрема, встановлення вини інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Сумській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 та притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності.

Однак, 05.02.2020 позивач отримав листа від Департаменту патрульної поліції № К-63/41/27/02-2020 від 29.01.20 за підписом першого заступника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Олексія Білошицького, в якому зазначено, що згідно з результатами перевірки фактів, викладених в скарзі позивача щодо неналежного виконання службових обов`язків та порушення вимог законодавства окремими працівниками УПП в Сумській області ДПП не встановлено, тому підстави для проведення службового розслідування відсутні.

Відповідач не заперечує факт того, що службове розслідування дійсно не проводилось, лише зазначає, що підстави для його проведення були відсутні, що підтверджується доповідною запискою від 24.10.2019, яка містить дані попередньої перевірки фактів, зазначених ОСОБА_1 у скарзі від 08.10.2019.

Тобто, фактично висновки, викладені Департаментом патрульної поліції в листі № К- 63/41/27/02-2020 від 29.01.2020 на скаргу позивача від 02.01.2020, базуються на висновках, які викладено у доповідній записці працівника поліції - УПП в Сумській області у відповідь зовсім на іншу скаргу - від 08.10.2019 за № К-1013.

З огляду на зазначене, відповідач не надав ґрунтовних пояснень та доказів яким чином Департаментом патрульної поліції проводилась перевірка фактів, викладених позивачем у скарзі від 02.01.2020. Не обґрунтовано також і повноваження першого заступника начальника Департаменту патрульної поліції Олексія Білошицького одноособово (без проведення будь - якого службового розслідування, замість дисциплінарної комісії) приймати рішення у вигляді листа від 29.06.2020 за № К-63/41/27/02-2020 про розгляд скарги щодо наявності або відсутності підстав для проведення службового розслідування, наявності або відсутності в діях працівників поліції порушень повноважень, визначених чинним законодавством.

Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що посилання в листі на те, що рішення (у формі листа) позивач може оскаржити в порядку Закону України «Про звернення громадян» взагалі є недоречним, оскільки позивач звертався до відповідача Департаменту патрульної поліції, не із заявою в порядку Закону України «Про звернення громадян», а звертався зі скаргою, яка датована 02.01.2020 (а.с. 99), в якій чітко визначив свою позицію щодо протиправності дій відповідних працівників поліції та прохання про призначення та проведення службового розслідування за викладеними у скарзі обставинами.

Оскільки факт наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку може встановити лише дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування, під час якого можуть відбиратися пояснення у поліцейського та інших осіб, які мають відношення до відповідних обставин, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що наявність або відсутність підстав для накладення дисциплінарного стягнення і реальну наявність або відсутність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку має бути встановлена саме дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування та відображена безпосередньо у висновку службового розслідування, яке за своєю правовою природою є відповідним рішенням суб`єкту владних повноважень у розумінні ст. 2 КАС України. Таке рішення дисциплінарної комісії, у разі незгоди з ним, може бути оскаржено в судовому порядку як особою, якої стосується висновок дисциплінарної комісії, так і особою, яка звернулась з відповідною заявою про ініціювання проведення службового розслідування та про притягнення поліцейського до відповідальності.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що владний суб`єкт у спірних правовідносинах не дотримався приписів чинного законодавства, не довів правомірність своєї позиції з урахуванням критеріїв, визначених ч. 2 ст. 2 КАС України, є правомірним.

Доводи Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, наведені у апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують та свідчать про незгоду із правовою оцінкою суду першої інстанції.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для зміни розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.10.2020 року по справі № 480/889/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді Л.В. Любчич О.А. Спаскін
Повний текст постанови складено 01.02.2021 року