Справа № 160/14089/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
ВСТАНОВИВ:
1. Товариство з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ (далі ТОВ ПК ДТЗ, позивач) звернулося до Дніпровської окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення митниці про коригування митної вартості товару від 08.09.2020 року №UA110150/2020/000083/1;
- визнати протиправним та скасувати Рішення митниці про коригування митної вартості товару від 24.09.2020 року №UА110150/2020/000101/1;
- визнати протиправним та скасувати Рішення митниці про коригування митної вартості товару від 30.09.2020 року №UА110150/2020/000104/1.
2. Ухвалою суду від 02.11.2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ, було залишено без руху на підставі ст.ст.160, 161, 169 КАС України зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
3. Позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.
4. Проте, поданими документами не усунуто недоліки позовної заяви, викладених в ухвалі суду від 02.11.2020 року, а саме не надано:
- доказів на підтвердження повноважень особи, якою було підписано позовну заяву.
5. Ухвалою суду від 01.12.2020 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ.
6. 07.12.2020 року позивачем усунуті недоліки позовної заяви, викладені в ухвалі суду від 01.12.2020 року.
9. 08.12.2020 року розгляд справи відкладено на 22.12.2020 року.
10. 22.12.2020 року по справі оголошено перерву у підготовчому засіданні, наступне підготовче засідання призначено на 26.01.2021 року.
11. 28.12.2020 року відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву разом із витребуваними судом доказами по справі.
12. 31.12.2020 року товариством надана письмова відповідь на відзив відповідача на позовну заяву.
13. 26.01.2021 року відповідачем подані письмові заперечення проти відповіді на відзив відповідача.
14. 26.01.2021 року було закрито підготовче провадження у цій справі та призначено розгляд по суті на 26.01.2021 року.
15. 26.01.2021 року сторони в підготовче судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав до суду клопотання про розгляд справи без їх участі в порядку письмового провадження.
16. Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні. Позивач до суду було подано клопотання про розгляд справи без її участі.
17. 26.01.2021 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
18. Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
19. Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
20. У позовній заяві, позивач посилається на протиправність оскаржених рішень митниці, оскільки вважає, що ним подано до митного органу повний пакет необхідних документів, які, на їх думку, не мали розбіжностей і містили усі необхідні відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості за заявленим методом.
21. Позивач також зауважив, що усі розбіжності, які виявив відповідач є формальними і безпідставними з огляду на те, що останній не вказав, які саме документи, що подавалися Підприємством при митному оформленні містили розбіжності та/або ознаки підробки.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
22. Відповідач позов не визнав, просив суд відмовити у задоволенні позову.
23. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки наданими з митними деклараціями документами, які містили розбіжності, неможливо підтвердити числові значення заявленої декларантом митної вартості за основним методом, у зв`язку з чим і прийняті рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом 2-ґ.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
24. Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що 15.09.2019 року Підприємство уклало з компанією CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD. (Китай) зовнішньоекономічний контракт № HW/3 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною цього контракту.
25. У подальшому, компанією CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD. відповідно до умов цього зовнішньоекономічного Контракту, Специфікацій: №HW2020-5 від 06.05.2020 року, №HW2020-6А від 07.05.2020 року, №HW2020-6B від 19.06.2020 pоку, інвойсів №HW2020-5 від 19/06/2020 року, №HW2020-6A від 19/06/2020 року, №HW2020-6B від 19/06/2020 року, було здійснено поставки ТОВ «ПК «ДТЗ» партій товарів (мотоблоки, ґрунтофрези), які поставлялись 01.09.2020 року до митниці за ЕМД №110150/2020/014471 задекларована партія товарів - мотоблоки у кількості 1168 шт. та ґрунтофрези у кількості 1168 штук на загальну суму 169016,90 дол.США, що надійшла за Специфікацією №№HW2020-5 від 06.05.2020 року, інвойсом №HW2020-5 від 19/06/2020, Коносаментом №MRFB20070957 від 02.07.2020 року на умовах FOB-Чонгкінг, Китай згідно міжнародних торговельних правил "ІНКОТЕРМС 2010".
26. Для підтвердження вартості товару, яка до кожної митної декларації Підприємством надано документи, що також містяться у гр. 44 таких декларацій, а саме: декларація митної вартості; зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2019 року № HW/3; додаток (специфікація) до нього від 05.05.2020 року №2020-5; рахунок-фактура від 19.06.2020 року № HW2020-5; пакувальний лист від 19.06.2020 року, Сертифікат країни походження товарів; технічний опис товарів.
28. Під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем до позивача було направлено електронне повідомлення №1 від 01.09.2020 року, відповідно до якого контролюючим органом були виявлені, розбіжності у наданих документах, які, на думку відповідача, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
29. На підставі вищенаведених обставин, які відповідач кваліфікував як суттєві розбіжності та невідповідності в наданих документах, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості, відповідач витребував у позивача додаткові документи, а саме: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності-інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) виписку з бухгалтерської документації; 5)каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
30. 03.09.2020 року позивачем, листом №740 додатково було надано митниці: прайс-лист та комерційну пропозицію виробника, Інформацію з сайту морської лінії щодо дати доставлення контейнерів в порт призначення. Цим листом позивач також повідомив відповідачу, що всі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони підтверджують фактурну (інвойсну) вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись підприємством не будуть.
31. На підставі вищенаведених обставин, які відповідач кваліфікував як суттєві розбіжності та невідповідності в наданих документах, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості, відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товару від 08.09.2020 року №UA110150/2020/000083/1, відповідно до якого митну вартість заявленого товару скориговано із застосуванням резервного методу 2-ґ.
33. Таким чином, згідно Рішення контролюючого органу від 08.09.2019 року №UA110150/2020/000083/1, загальна сума митної вартості задекларованих товарів збільшена відповідачем з 174366,90 дол.США. до 317671,71 дол.США., тобто на 143307,81 дол. США.
34. Застосовуючи вказаний метод відповідач керувався наявною у інформаційних ресурсах митниці інформації про митне оформлення раніше ввезеного товару, на підставі відповідних декларацій.
35. Скориставшись правом, передбаченим положеннями ст. 52 МК України, підприємством було задекларовано зазначені товари, а митним органом випущено товар у вільний обіг за ЕМД: № UА 110150/2020/014941 від 10.09.2020 року.
36. Таким чином, загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 1231705,83 грн., з якої за ввізним митом 361735,61 грн., ПДВ - 869970,22 грн. відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47 "В" "Подробиці розрахунків" ЕМД №UА110150/2020/014941 від 10.09.2020 року.
37. У вересні 2020 року, позивач ТОВ «ПК «ДТЗ» отримали дві партії товарів- мотоблоки та ґрунтофрези, відправлені Постачальником на підставі Специфікацій №HW-2020-6А від 07.05.2020 року, № HW2020-6В від 10.05.2020 року, та інвойсів №HW-2020-6А від 19.06.2020 року, № HW -2020-6В від 19.06.2020 року, Коносаментів №МRFB20070954 від 06.07.2020 року, №МRFВ20070975 від 08.07.2020 року.
38. Зазначені партії були розміщені в режим митного ліцензійного складу за ЕМД №UА110150/2020/015100 від 14.09.2020 року, №UА 110150/2020/015261 від 16.09.2020 року.
29.09.2020 року митниці за ЕМД №UА110150/2020/016003 задекларована друга частина товарів-мотоблоки у кількості 793 штуки, ґрунтофрези у кількості 783 штуки на загальну суму 130356,60 дол.США, ввезених згідно Специфікацій № HW-2020-6А та № HW-2020-6В.
40. Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.
41. Для підтвердження вартості товару, яка до кожної митної декларації Підприємством надано документи, що також містяться у гр. 44 таких декларацій, а саме: декларація митної вартості; зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2019 року №HW/3; додатки (специфікації) до нього від № HW-2020-6А та №W-2020-6В, рахунки-фактури №HW2020-бА та № HW2020-6В, пакувальні листи від 19.06.2020 року, Сертифікат країни походження товарів; технічний опис товарів.
43. Проте, під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, контролюючим органом до позивача було направлено електронні повідомлення №1 від 21.09.2020 року та 29.09.2020 року, в яких зазначені ідентичні розбіжності у наданих документах, які, на думку відповідача, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
44. На підставі вищенаведених обставин, які відповідач кваліфікував як суттєві розбіжності та невідповідності в наданих документах, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості, відповідач витребував у позивача додаткові документи, а саме: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3)виписку з бухгалтерської документації; 4) прайс-листи виробника товару; 5) копію митної декларації країни відправлення; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
45. Керуючись пунктом 8 статті 55 Митного кодексу України, ТОВ «ПК «ДТЗ», 23.09.2020 року, листом №790 та від 29.09.2020 р.оку№809 додатково до митниці були надані такі документи, а саме: прайс-лист та комерційну пропозицію виробника.
46. Вказаними листами товариством повідомило митному органу, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони повною мірою підтверджують фактурну (інвойсну) вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть.
47. Між тим, відповідач 24.09.2020 року прийняв Рішення про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000101/1, відповідно до якого, митна вартість оцінюваного товару, визначена декларантом, була скоригована митницею за резервним методом - 2-ґ, відповідно до вимог статті 64 МКУ до 261033,61 дол. США. (заявлена 146604,68 дол. США), у зв`язку із чим відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Загальна сума митної вартості задекларованих товарів збільшена митницею на 114428,93 дол. США.
48. У подальшому, 30.09.2020 року відповідачем було прийнято Рішення про коригування митної вартості №UА110150/2020/000104/1 відповідно до якого, митна вартість оцінюваного товару, визначена декларантом, скоригована митницею за резервним методом - 2-ґ, відповідно до вимог, статті 64 МКУ до 239440,73 дол. США, (заявлена 203729,38 дол. США), у зв`язку із чим було відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні. випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
49. Застосовуючи вказані методи відповідач керувався наявною у інформаційних ресурсах митниці інформації про митне оформлення раніше ввезеного товару, на підставі відповідних декларацій.
50. У подальшому, скориставшись правом, передбаченим положеннями ст.52 МК України, підприємством було задекларовано зазначені товари, а митним органом випущено товар у вільний обіг за ЕМД: №UА110150/2020/015731 від 24.09.2020 року.
51. Отже, загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 996704,61 грн., з якої за ввізним митом 293004,86 грн., ПДВ - 703699,75 грн. відповідно до розрахунку, зазначеного в гр.47"В" "Подробиці розрахунків" ЕМД №UА110150/2020/015731 .
52. Підприємством також було задекларовано зазначені товари, а митним органом випущено товар у вільний обіг за ЕМД: №UА110150/2020/016226 від 01.10.2020 року.
53. Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 921164,40 грн., з якої за ввізним митом 272222,12 грн., ПДВ - 648941,28 грн. відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47 "В " "Подробиці розрахунків" ЕМД №UA110150/2020/016226 . Не погодившись із зазначеними вище рішеннями митниці про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду із цим позовом, та просить суд визнати їх протиправними та скасувати, оскільки, на їх думку, ці рішення прийняті митним органом не у спосіб передбачений законом.
54. Оцінюючи рішення про коригуванням митної вартості товару на предмет їх відповідності закону суд виходить із такого.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
55. Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом III Митного кодексу України (надалі МК України) і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
56. Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості з точки зору її повноти і прав (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
57. Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
58. З метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідно до положень частини п`ятої ст.54 МК України, митний орган має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.
59. Дані про митну вартість і її складові повинні піддаватися обчисленню (частина друга ст.52 МК України).
60. З урахуванням положень ст.52 МК України, відомості про складові митної в повинні бути документально підтверджені.
61. Згідно з частиною п`ятою ст.54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має застосовувати різні форми контролю, передбачені МК України.
62. Однією з форм контролю, відповідно до частини першої ст.336 МК України є перевірка документів та відомостей, які надаються під час переміщення т через митний кордон України.
63. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу визначених у частині першій статті 58 МК України.
64. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
65. Частиною 1 статті 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
66. Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
67. Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
68. Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
69. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
70. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України.
71. Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
72. Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
73. Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
74. Згідно ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
75. Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
76. Передбачене частиною п`ятою статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
77. Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
78. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
79. Дослідивши докази по справі, встановлено, що оскаржуваними рішеннями, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.
80. Щодо Рішення про коригування митної вартості товару: №UA110150/2020/000083/1 від 08.09.2020 року, слід зазначити про таке.
81. Встановлено, що у Рішенні в якості підстави для коригування митної вартості відповідач посилається на такі обставини, а саме: «ТОВ "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" до митного контролю та оформлення 01.09.2020 року за ЕМД UA110150/2020/014471 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр.44) від 15.09.2019 №HW/3 з CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD., за Специфікацією від 05.05.2020 року №HW2020-5 за рахунком-інвойс від 19.06.2020 року №HW2020-5. Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB - Chongqing, China, згідно Інкотермс. Відповідно до офіційних правил тлумачення торговельних термінів (Інкотермс-2010) за терміном FOB, Продавець зобов`язаний доставити товар на, борт судна в названому порту відвантаження. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорта. Враховуючи заявлений характер зовнішньоекономічної угоди - контракт з виробником, умови поставки FOB, пункт 3.1.1 Контракту від 15.09.2019 року № HW/3 продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано.
82. Також вказано, що будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 2008 року. Твердження декларанта ТОВ ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" щодо відсутності експортної, декларації - не відповідає дійсності, а лише свідчить про небажання її надавати митному органу для здійснення контролю правильності заявленої декларантом митної вартості
та її складових, перевірки ціни товару, ваги, кількості, найменування, та інших відомостей, що заявлялась митним органам Китаю при вивезенні».
83. Між тим, слід вказати, що такі посилання митного органу є неналежними та носять формальний характер, оскільки, копія митної декларації країни відправлення передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані, документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
84. Встановлено, шо контрактом №БМ/3 (п.3.5,3.6) сторонами узгоджені документи які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація відсутня.
85. Змінами, внесеними до частини першої ст.53 МК України (згідно ЗУ від 02 жовтня 2019 року № 141-ІХ "Про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів"), виключено вимогу щодо подання органу доходів і зборів документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, одночасно з митною декларацією.
86. Отже, разом з митною декларацією органу доходів і зборів подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, - декларація митної вартості згідно з частиною другою ст.264 МК України.
87. Під час розгляду справи, встановлено, що копія митної декларації країни відправлення у позивача відсутня.
88. Посилання відповідача на Закон КНР №52 2008 року є неналежним, оскільки цей Закон не містить положень щодо надання іноземними та українськими, підприємствами копій митних декларацій КНР в митні органи своєї держави.
89. Крім того, слід зазначити, про те, що Верховний Суд у постанові від 19.03.2019 року по справі №810/4116/17 висловив таку правову позицію щодо ненадання декларації країни відправлення: «Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару».
90. Також, згідно матеріалів справи, встановлено, що у зазначеному вище Рішенні в якості підстави для коригування митної вартості відповідач посилається зокрема на те, що: «Відповідно п.5.2 контракту від 15.09.2019 року№ НW/3 умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до Контракту. Згідно контракту від 15.09.2019 року № НW/3, та Специфікації від 05.05.2020 року № НW2020-5 значено, що оплата здійснюється протягом 90 днів з моменту поставки товару. Враховуючи умови поставки FОВ, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаменту від 02.07.2020 року № MRFВ20070957, товар було завантажено на судно - 02.07.2020 року. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи,, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п.2 ст.53 МКУ)».
91. Однак, такі висновки контролюючого органу не можуть бути підставою для витребування додаткових документів оскільки не є розбіжністю у наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.
92. Під час розгляду справи, встановлено, що оплата за товар не здійснювалась, оскільки термін оплати коштів за товар на день декларування товару не сплинув, а тому надання платіжних документів є неможливим.
93. Верховний Суд України щодо умов оплати неодноразово висловлював правову позицію зазначивши у постанові від 11.04.2018 року по справі №804/4680/16, від 07.05.2020 року №1.380.2019.001625, про те, що «у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
94. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів. не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта».
96. Згідно положень ч.3 ст.335 МК України разом з митною декларацією митному органу подаються рахунок або інший документ, який визначає вартість товару, та, у випадках, встановлених цим Кодексом, декларація митної вартості. У встановленому цим Кодексом і порядку в митній декларації декларантом або уповноваженою ним особою зазначаються відомості про: транспортні (перевізні) документи.
97. Згідно матеріалів справи, декларантом до контролюючому органу під час митного оформлення були надані такі документи: коносамент від 02.07.2020 року №MRFB20070957, Договір перевезення вантажу морським транспортом, а не, як вказує відповідач, договір ТЕО №1510/912/2019 від 15.10.2019 року, акт виконаних робіт від 26.08.2020 року, довідка про транспортні витрати від 18.08.2020 року; Заявка на перевезення №83 від 24.06.2020 року. 98. Під час розгляду справи, встановлено, що перевезення контейнерів здійснювалась відповідно до договору міжнародного морського перевезення №1510/912/2019.
99. Перевізником за договором виступає компанія «Global Container Lines Latvija SIA», згідно пункту 2.2 договору компанія зобов`язана видати та надати Замовнику коносамент, який є відповідно є належним підтвердженням здійснення перевезення та підставою для вивантаження та подальших операцій з вантажем в порту призначення.
100. Перевізником в рамках укладеного договору виданий консамент, як транспортний документ, що підтверджує факт перевезення контейнерів відповідно до узгодженої заявки.
101. Договором не передбачено надання Перевізником інших перевізних документів.
102. Отже, з урахуванням наведеного вище, слід дійти висновку, що у цьому випадку коносамент, за яким здійснювалось морське перевезення, є належним документом, що підтверджує його здійснення.
103. Відповідно до пунктів 1.2 та 4.3 договору №1510/912/2019 від 15.10.19 року умови перевезення визначаються в заявках, підписаних Замовником, які є невід`ємною частиною цього Договору.
105. Таким чином, перевантаження контейнерів на інше судно у порту перевалки відноситься до основних умов перевезення, узгоджених сторонами контракту.
106. Узгоджена у заявці № 78 вартість контейнерного перевезення товарної партії в даному випадку складає 5350,00 USD, що відповідає загальній сумі, зазначеній в інших документах: рахунку на оплату фрахту, довідці про розмір транспортних витрат, акті виконаних робіт.
107. Окрім того, встановлено, що відповідно до п.3.1.1 та п.4.2 зовнішньоекономічного контракту, до ціни товару включені вартість упаковки і маркування товару, завантаження товару на борту судна в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також витрати пов`язані з виконанням митних формальностей, необхідних для експорту товарів. За умовами контракту (п.3.1.1.) - ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) до порту призначення, тобто з урахуванням наведеної інформації, відображення згаданих витрат у комерційних документах у якості окремих статей витрат, або видача окремого комерційного документу на них не є обов`язковим.
108. Щодо посилання відповідача про те, що «у коносаменті від 02.07.2020 року №MRFB20070957 у графі «For. delivery apply to» (Для доставки звертатися до) зазначено - ICS LTD, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування. Документального підтвердження договірних відносин ТОВ "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" тa/або «Global Container Lines Latvija SІA» з вищевказаною компанією до митного контролю та оформлення не надано», слід зазначити про таке.
109. Поставка контейнерів здійснювалась відповідно до укладеного договору міжнародного морського перевезення №1510/912/2019. Перевізником за договором виступає компанія «Global Container Lines Latvija SІA», яка відповідно |до пункту 2.2 договору надала Замовнику домашній; коносамент (HBL) який є транспортним документом, що випускається експедитором (Global Container Ljnes Latvija SIA).
110. Домашній коносамент - є документом, що підтверджує договір між замовником (платником) перевезення і експедиційною компанією (оператором змішаного перевезення).
111. ТОВ «Інтернешнл Карго Сервис» (ICS LTD) відповідно до договору №010520-8 від-01.05.2020 року є представником підприємства у порту вивантаження і надає транспортно-експедиторські послуги на території України, у тому числі у порту призначення. Цей договір з рахунками та актами виконаних робіт надавався митниці для підтвердження митної вартості товару.
113. Дослідивши докази по справі, встановлено, що такі висновки контролюючого органу є неналежними.
114. У пункті 12 Заявки №83 від 24.06.2020 року такої інформації не зазначено взагалі, вона міститься у п.11 Заявки, де зазначено вартість фрахту включаючи, а не виключаючи додаткові витрати.
116. Дата видачі довідки про транспортні витрати не впливає на можливість перевірити наявність додаткових витрат та включення їх до загальної вартості фрахту, оскільки такі відомості, наряду з довідкою, додатково підтверджуються іншими наданими до митного оформлення документами.
117. Так, у заявці №83 від 24.06.2020 року, яка є невід`ємною частиною Договору перевезення, в п.11, Сторонами узгоджено, що вартість фрахту, в цьому випадку складає 5350,00 дол. США, включаючи додаткові витрати. Тобто вартість фрахту була узгоджена та відома сторонам Договору, ще станом на 24.06.2020 року.
118. Відповідно до ст. 259 МК України до ввезення в Україну товарів, транспортних засобів комерційного призначення (у тому числі з метою транзиту) або після їх ввезення, якщо ці товари, транспортні засоби перебувають на території пункту пропуску через державний кордон України, декларантом подається попередня митна декларація.
119. Згідно матеріалів справи, встановлено, шо декларантом була подана попередня митна декларація № UA110150/2020/013901 від 25.08.2020 року, разом з якою подано і зазначену довідку про вартість транспортних витрат (гр. 44 ЕМД).
120. Таким чином довідка про транспортні витрати в даному випадку була видана Перевізником за запитом підприємства на підтвердження відомостей, що також містяться у заявці на морське перевезення задекларованих товарів, тобто є попереднім документом, підтверджуючим вартість фрахту для попередньої ЕМД.
122. Таким чином, включення додаткових витрат до загальної вартості фрахту відноситься до основних умов перевезення, узгоджених сторонами контракту у заявці, яка є його невід`ємною частиною.
123. Отже, видача довідки до моменту фактичної поставки товару не є розбіжністю, а оскільки відомості у ній щодо вартості фрахту повністю кореспондуються з іншими зазначеними документами, то у митного органу мається можливість використати її для перевірки розрахунку митної вартості, здійсненого декларантом.
124. Дата взяття відповідачем товару під митний контроль 27.08.2020 року не може вважатись датою надходження вантажу у орт призначення. Укладеним договором фрахту (п.4.2 ) встановлено термін сплати коштів за перевезення з дати вивантаження контейнера в порту. Надана інформація з сайту морської лінії, також може підтвердити, що вантаж у контейнерах прибув у порт "Південний" і вивантажений 26.08.2020 року.
125. Таким чином, зазначенні митними органом в оскаржуваному вище рішенні розбіжності є неналежними та недоведеними у передбачений законом спосіб
126. Встановлено, що позивачем для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів були надані такі надано документи, а саме: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2019 року №,HW/3; додаток (специфікація) до нього від 05.05.2020 року № HW 2020-5; рахунок - фактура (інвойс) від 19.06.2020 року№ HW2020-5; пакувальний лист від 19.06.2020 року; технічний характеристики (опис) товарів від 21.11.2019 pоку; прайс-лист від 23.04.2020 та комерційна пропозиція від 30.04.2020 року.
128. Отже, з урахуванням наведеного вище, слід дійти висновків, що надані позивачем до митного органу документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством ціну партії товару -169016,90 дол.США, зазначену в інвойсі, надані у підтвердження ціни документи не мають розбіжностей, відомості в цих документах є достовірними та документально підтвердженими.
129. Ціна товару та загальна вартість, зазначена у додатку (специфікації) від №НW2019-5 до контракту , кількість товару, вага, найменування підтверджуються рахунком-фактурою (інвойсом, пакувальним листом, технічним описом товару.
130. Витрати на транспортування підтверджуються наданими документами (договором перевезення, заявкою на здійснення перевезення, рахунком на оплату морського фрахту, довідкою про транспортні витрати, актом виконаних робіт , які у своїй сукупності не мають розбіжностей та протиріч, підтверджують числові значення складових митної вартості.
132. Сплати коштів за транспортування додатково підтверджує загальну вартість транспортних витрат за даним перевезенням.
133. Щодо рішення про коригування митної вартості товару: №UA110150/2020/000101/1 від 24.09.2020 року та рішення про коригування митної вартості товару №UA110150/2020/000104/1 від 30.09.2020 року, слід зазначити про таке.
134. Встановлено, що у цих рішеннях, у якості підстави для коригування митної вартості відповідач посилається на такі обставини, а саме: « ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до митного контролю та оформлення за ЕМД від 21.09.2020 року №UA110150/2020/015530 заявлено партію товару, імпортовану на підставі контракту від 15.09.2019 року № HW/3 з компанією - виробником (код 4104 в гр.44) з CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURINGCO., LTD, специфікаціями від 07.05.2020 року №НW2020-6А від 10.05.2020 № року, №НW2020-6В, інвойсами від 19.06.2020 року №HW2020-6A та №HW2020-6B. Загальна фактурна вартість оцінюваних товарів відповідно до гр.22 ЕМД №UA110150/2020/015530 - 142133дол.США, що не підтверджується відомостями у Специфікаціях, від 07.05.2020 року № HW2020-6A та від 10.05.2020 № року №НW2020-6В. Проте, відповідно до рахунків-інвойсів від 19.06.2020 року № HW2020-6A та HW2020- 6B загальна вартість партії товару - 272489,60 дол.США Відповідно до статті 58 МКУ, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну скоригована в разі, потреби з урахуванням положень частини десятої статті 58 МК України».
135. «ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до митного контролю, 29.09.2020 року №UA110150/2020/016003 заявлено партію товару, імпортовану 15.09.2019 року №HW/3 з компанією - виробником (код 4104 в гр..44) з CHONGQING HWASDAN MACHINERY MANUFACTURINGS, LTDЮ специфікаціями від 07.05.2020 року №HW2020-6А, інвойси від 19.06.2020 року № HW2020-6A. Загальна фактурна вартість оцінюваних товарів відповідно до гр.22 ЕМД №UA110150/2020/016004 130356,60 дол. США, що не підтверджується відомостями у Специфікації від 07.05.2020 року №HW2020-6A. Проте, відповідно до рахунків-інвойсів від 19.06.2020 року №HW2020-6A загальна вартість партії товару -135771,7 дол. США Відповідно до статті 58 МКУ, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт потреби з урахуванню положень частини десятої статті 58 МК України.
136. За ЕМД №UA110150/2020/015530 та №UA110150/2020/016003 поставлених в Україну двома товарними партіями за специфікаціями від 07.05.2020 року №HW2020-6A, від 10.05.2020 року №HW2020-6B, інвойсами від 19.06.2020 року №HW2020-6A та HW2020-6B, і розміщених на МЛС за ЕМД №UA110150/2020/015100 від 14.09.2020 року та №UA110150/2020/015231|від 16.09.2020 року».
137. Між тим, слід зазначити, що такий порядок декларування не протирічить положенням чинного митного законодавства України.
138. Загальна вартість товарів, зазначена у зазначених митних і деклараціях (272489,6 дол. США) зазначених в Специфікаціях та інвойсах (135771,7 та 136717,9=272489,6).
139. Щодо посилання відповідача про те, що відповідно специфікації від 07.05.2020 №HW2020-6A, від 10.05.2020 року №HW2020-6B, сплата здійснюється протягом 90 днів від дати отримання товару. Враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаменту від 08.07.2020 року №МRFB20070975, товар було завантажено на судно - 08.07.2020 року. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п. 2 cт. 53 МК України).
140. Однак, такі висновки митного органу, не може вважатись невідповідностями у наданих документах, оскільки термін сплати впливає на числові значення митної вартості товарів.
141. Оскільки термін сплати за товар, узгоджений сторонами не сплинув, надання банківських та інших платіжних документів є неможливим.
142. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути належною підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.
143. Така ж правова позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеної у постанові суду від 11.04.2018 року по справі №804/4680/16.
144. Щодо посилання митного органу на те, що відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB 7 Chongqing, China, згідно Інкотермс. Відповідно до офіційних правил тлумачення торговельних термінів (Інкотермс-2010) за терміном FOB, Продавець повинен доставити товар на борт судна в названому порту відвантаження. Водночас, відповідно до п.4.2 контракту від 15.09.2019 року № HW/3 у ціну товару включена виключно вартість пакування та маркування. Надані до митного оформлення комерційні документи (специфікація, інвойс) не містить інформації стосовно вартості послуг навантаження чи включення вказаних витрат до ціни товару.
145. Відповідач також вказує, що заявленими умовами поставки FOB передбачено здійснення митних формальностей у країні відправлення продавцем. Крім того, відповідно до п.3.1.1 контракту, ціна товару включає ціну експортного
митного оформлення товару. Всупереч зазначеному, митна декларація країни відправлення не надана до митного оформлення.
146. Проте, слід зазначити, що згідно Правил ІНКОТЕРМС 2010 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна (інвойсна або митна) , ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.
147. Таким чином складовими митної вартості товару є інвойсна вартість товару та вартість перевезення (фрахту) товару в порт призначення (до кордону України).
148. Встановлено, що сторони контракту, узгоджуючи умови поставки FOB передбачили що. витрати продавця на доставлення в порт завантаження та завантаження товару входять у інвойсну вартість товару, та Покупець не несе додаткові витрати на ці операції.
149. Відповідно до п.3.1.1 та п.4.2 зовнішньоекономічного контракту, до ціни товару включені вартість упаковки і маркування, товару, завантаження товару на борт судна в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також витрати пов`язані з виконанням митних формальностей, необхідних для експорту товарів.
150. За умовами контракту (п.3.1.1.) - ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного
митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту)-до порту призначення, тобто з урахуванням наведеної інформації, відображення згаданих витрат у комерційних документах у якості окремих статей витрат, або видача окремого комерційного документу на них не є
151. Верховний Суд, у постанові від 02.03.2018 року по справі №804/2997/17 висловив правовому позицію: «Згідно базису поставки FOB Інкотермс 2010 продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом.
152. Ціна FOB складається з: закупівельної ціни товару; упаковки, маркування; отримання ліцензій та дозволів; держмита та інших митних зборів, податків (імпортні та експортні); витрати на транспортування в порт відправлення; фрахту судна; завантаження та розміщення товару на кораблі; розвантаження в порту прибуття; оплати перевізнику при транспортуванні до складу або магазину.
153. Термін FOB Інкотермс 2010 передбачає оплату продавцем витрат на завантаження вантажу на борт судна, а тому доводи позивача щодо відсутності як підстав, так і доказів сплати ним зазначених витрат є неналежними та не ґрунтуються на нормах закону.
158. Однак, слід зазначити, згідно із з митних декларацій декларантом до митного органу були надані, як транспортні документи: коносамент від 06.07.2020 року №MRFB20070954 та № MRFB20070975 від 08.07.2020 року, договір перевезення вантажу морським транспортом №1510/912/2019 від 15.10.2019 року, а не, як вказує відповідач, договір ТЕО, акти виконаних робіт від 26.08.2020 року та від 01.09.2020 року; довідки про транспортні витрати від 18.08.2020 року, від 26.08.2020 року, заявки на перевезення №84 від 24.06.2020 року, №86 від 20.06.2020 року.
159. Перевезення| контейнерів здійснювалась відповідно, до укладеного договору міжнародного морського перевезення №1510/912/2019. Перевізником за договором виступає компанія «Global Container Lines Latvija SIA», яка відповідно до пункту 2.2 договору, зобов`язана видати та надати Замовнику коносамент, який є належним доказом здійснення перевезення та підставою, для вантаження та подальших операцій з вантажем в порту призначення.
160. Перевізником в рамках укладеного договору виданий консамент, /як основний транспортний документ, що підтверджує факт перевезення контейнерів відповідно до узгодженої заявки. Договором не передбачено надання Перевізником інших перевізних документів.
161. Коносамент, за яким здійснювалось морське перевезення, є достатнім документом, що підтверджує його здійснення.
162. Інші транспортні документи у підприємства відсутні.
163. Вимога митного органу про надання іншого транспортного документу посилаючись на факт перевантаження, ґрунтується лише на припущеннях відповідача.
164. Відповідно до пунктів 1.2, 4.3 договору №1510/912/2019 від 15.10.2019 року детальні умови перевезення визначаються в заявках, підписаних Замовником, які є невід`ємною частиною Договору.
165. У заявках інвойсах, актах виконаних робіт, довідках про вартість транспортних витрат, наданих разом з ЕМД зазначено, що перевантаження входить у загальну вартість фрахту.
166. Таким чином, перевантаження контейнерів на інше судно у Порту перевалки відноситься до основних умов перевезення, узгоджених сторонами контракту.
167. Узгоджена у заявах вартість контейнерного перевезення товарної партії в даному випадку складає 4280,00 USD, що відповідає загальній сумі, зазначеній в інших документах: рахунку на оплату фрахту, довідці про розмір транспортних витрат, акті виконаних робіт.
170. Між тим, такі доводи відповідача є неналежними, оскільки термін сплати ніяким чином не впливає на числові значення транспортних витрат як складової митної вартості.
171. Оскільки термін сплати за перевезення товару, узгоджений сторонами не сплигнув, надання банківських та інших платіжних документів у ході митного оформлення є неможливим.
173. Таким чином, зазначенні митницею в оскаржуваному Рішеннях розбіжності є неналежними та не підтвердженими доказами по справі, та не можуть бути підставою для коригування митної вартості.
174. Підприємством для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів ( ціни, що підлягає сплаті за товар та транспортних витрат у ході декларування та в процесі митного оформлення надано митниці для підтвердження вартості товару, які повинна бути сплачена продавцю: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2019 року, додаток (специфікація) до нього від 05.05.2020 року № HW 2020-5, рахунок - фактури (інвойс) від 19.06.2020 року №HW2020-5; пакувальний лист від 19.06.2020 року, технічний характеристики (опис) товарів від 21.11.2019 року, прайс-лист від 23.04.2020 року та комерційну пропозиція від 30.04.2020 pоку.
175. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством ціну партії товару-169016,90 дол.США, зазначену в інвойсі, надані у підтвердження ціни документи не мають розбіжностей, відомості в цих документах є достовірними та підтверджені документально
176. Так ціна товару та загальна вартість, зазначена у додатку (специфікації) від № HW2019-5 до контракту, кількість товару, вага, найменування підтверджуються рахунком-фактурою (інвойсом), пакувальним листом, технічним описом товару.
177. 17.09.2020 року Сторони уклали додаткові угоди №6, №7, №8 , якими термін сплати за товар за зазначеними Специфікаціями продовжено до 180 днів з моменту поставки.
179. Таким чином, витрати на транспортування підтверджуються наданими документами (договором перевезення, заявкою на здійснення перевезення , рахунком на оплату шорського фрахту, довідкою про транспортні витрати та актом виконаних робіт, які у своїй сукупності не мають розбіжностей та протиріч, підтверджують числові значення складових митної вартості товару.
181. Також, сплата коштів за транспортування додатково підтверджує загальну вартість транспортних витрат за даним перевезенням.
182. Підсумовуючи викладене, слід дійти висновку про надання позивачем митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару, визначеної за основним методом, а відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих декларантом документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
183. У свою чергу, відповідачем не надано обґрунтованих пояснень відносно безпосереднього впливу вказаних ним зауважень на числові значення митної вартості товару та її розрахунок.
184. По суті вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
185. Також слід зазначити, що вказувати про можливі порушення позивачем та/або припущення з боку суб`єкта владних повноважень є неприпустимим.
186. Крім того, суд з аналогічних підстав не враховує доводи митного органу, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення.
187. Відповідно до ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
188. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 МК України).
189. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).
190. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).
191. Відповідно до п.4 ст.57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 МК України.
192. При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст. 59 та 60 МК України. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
193. Згідно ч.8 ст.57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
194. Частиною 1 ст.58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); не впливають значною мірою на вартість товару; щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
195. Відповідно до ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
196. Аналіз положень ч.3 ст.53, ч.1, 2 та 5 ст.54, ст.58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст.58 МК України.
197. Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
198. Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності мають стосуватися лише числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
199. Згідно з оскаржуваних рішень підставою для їх прийняття є результат опрацювання всіх поданих декларантом документів, у ході якого встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
200. Відповідно до ч.3, 4 ст.53 МК України, право органу доходів і зборів на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно ч.2 ст.53 МК України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.
201. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
202. Отже, сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.
203. Разом з тим, митний орган, встановивши вищевказані розбіжності, належним чином не обґрунтовує, яким чином зазначені розбіжності, позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару.
204. З доказів, наявних в матеріалах справи видно, що позивачем надано необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
205. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
206. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
207. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
208. Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
209. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
210. У свою чергу, відсутність в рішеннях про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність цих рішень щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
211. Такий висновок, також узгоджується з правовою позицією, викладеній Верховним Судом України в постанові від 31.03.2015 року у справі № 21-127а15, який має враховуватись при застосуванні норм права у подібних правовідносинах відповідно до підпункту 8 пункту 1 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
212. Згідно наданих доказів по справі, встановлено, що позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною 2 статті 53 МК України, та відповідно до статті 49 МК України визначена митна вартість базується на ціні, що фактично сплачена за ці товари.
213. Подані документи містили числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами ч.ч.4, 5 статті 58 МК України, до митної вартості додані фактичні витрати, понесені на оплату перевезення транспортом.
214. Таким чином, з системного аналізу матеріалів справи та наведених норм законодавства слід дійти висновку про обґрунтованість та доведеність заявленого позову Товариства з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
215. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
216. Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
217. Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
221. Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
222. Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
223. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
224. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що контролюючим органом не було доведено належними та допустимими доказами щодо правомірності прийнятих рішень.
225. Отже, з урахуванням вищевикладеного, та з системного аналізу матеріалів справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову, у зв`язку із чим позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ до Дніпровської митниці Держмитслужби, слід задовольнити та визнати протиправними та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UA110150/2020/000083/1 від 08.09.2020 року, №UА110150/2020/000101/1 від 24.09.2020 року, а також рішення про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000104/1 від 30.09.2020 року.
226. Щодо розплоду судових витрат.
227. Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
229. Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
230. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Промислова компанія ДТЗ до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.
231. Визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 08.09.2020 року №UA110150/2020/000083/1.
232. Визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 24.09.2020 року №UА110150/2020/000101/1.
233. Визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 30.09.2020 року №UА110150/2020/000104/1.
237. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
238. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
239. Повний текст судового рішення складено 26.01.2021 року.
Суддя В.В Ільков