Справа № 120/614/21-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про відкриття провадження у адміністративній справі
м. Вінниця

01 лютого 2021 р. Справа № 120/614/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача вказала на протиправну бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування ОСОБА_1 грошової компенсації вартості за неотримане речове майно.

З метою захисту прав та інтересів довірительки представник позивача звернулася з даним адміністративним позовом до суду та просить зобов`язати відповідача виготовити довідку про вартість речового майна, що належить ОСОБА_1 , нарахувати та виплатити грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно, а також стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 25 жовтня 2019 року по день ухвалення рішення суду.

Відповідно до статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

Згідно із частиною 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду, відповідає вимогам, передбаченим статтею 160, 161 КАС України, що є підставою для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Пунктом 4 частини 9 статті 171 КАС України визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, окрім іншого, вказується за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Водночас, представник позивача у позовній заяві просить розглядати адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, що розцінюється судом як відповідне клопотання.

Розглянувши клопотання щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, зважаю на таке.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частини 1, 2 статті 12 КАС України).

Особливості розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження врегульовано главою 10 розділу ІІ КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Положеннями частини 1 статті 259 КАС України визначено, що клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.

Частиною 2 статті 260 КАС України передбачено, що у випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Відтак, керуючись приписами статей 12, 257, 259, 262 КАС України, а також враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, доходжу висновку, що подане представником позивача клопотання підлягає задоволенню, а тому розгляд справи слід здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Окрім того, разом із позовною заявою, представник позивача подала клопотання про витребування доказів. Зокрема, просила витребувати інформацію, чи отримувала ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно при звільненні, довідку із зазначенням грошової компенсації вартості за неотримане речове майно станом на день звільнення з військової служби ОСОБА_1 , довідку-розрахунок про вартість речового майна, що належить до виплати грошової компенсації, та довідку про розмір середньомісячної зарплати ОСОБА_1 станом на день звільнення 24 жовтня 2019 року. У клопотанні вказано, що позивачка неодноразово зверталася до відповідача із зверненнями щодо надання довідки про вартість речового майна, що належить до видачі, однак, з різних причин їй відмовляли у наданні такої довідки.

Розглянувши клопотання представника позивача про витребування доказів, зважаю на таке.

У статті 9 КАС України, окрім інших принципів адміністративного судочинства, закріплено й принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі. Частиною 4 цієї статті передбачено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Так, частиною 1 статті 79 КАС України передбачено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви (частина 2 статті 79 КАС України).

Відповідач повинен подати суду докази разом із поданням відзиву (частина 3 статті 79 КАС України).

Статтею 80 КАС України врегульовано правила витребування доказів, частиною 1 якої визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

При цьому, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (частина 2 статті 80 КАС України).

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (частина 3 статті 80 КАС України).

Відтак, законодавцем визначено особливості вжиття такого інституту, як витребування доказів. Зокрема, такий захід застосовується у разі неможливості самостійно надати докази, а клопотання має відповідати вимогам, передбаченим частиною 2 статті 80 КАС України (у клопотанні має бути зазначено: обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу).

Зі змісту позовної заяви слідує, що предметом оскарження визначено бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування ОСОБА_1 грошової компенсації вартості за неотримане речове майно.

Відповідно до пункту 4 розділу III Інструкції про організацію речового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України в мирний час та особливий період, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 29 квітня 2016 року №232 «Про речове забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України», військовослужбовці, які звільняються в запас або відставку, за їх бажанням отримують речове майно, яке не було отримане під час проходження служби, або грошову компенсацію за нього, виходячи із закупівельної вартості такого майна. При цьому, грошова компенсація замість речового майна, що підлягає видачі, виплачується на підставі довідки про вартість речового майна, що належить до видачі, форма якої наведена у додатку до Порядку виплати військовослужбовцям Збройних Сил, Національної гвардії, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Державної прикордонної служби, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації і Управління державної охорони грошової компенсації вартості за неотримане речове майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 березня 2016 року №178, яка видається речовою службою військової частини, виходячи із заготівельної вартості цих предметів.

Разом із тим, до позовної заяви не долучено довідки про вартість речового майна, що належить до видачі ОСОБА_1 . При цьому, з метою отримання вказаної довідки позивач та її представник зверталися до відповідача з листами, проте отримували відмову у її видачі.

Відтак, з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи слід витребувати у військової частини НОМЕР_1 довідку про вартість речового майна, що належить до виплати ОСОБА_1 , а також інформацію, чи отримувала ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно при звільненні.

У задоволенні клопотання в частині витребування довідки із зазначенням грошової компенсації вартості за неотримане речове майно станом на день звільнення слід відмовити, адже відповідно до пункту 4 розділу III Інструкції про організацію речового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України в мирний час та особливий період, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 29 квітня 2016 року №232 «Про речове забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України», грошова компенсація замість речового майна, що підлягає видачі, виплачується на підставі довідки про вартість речового майна, що належить до видачі.

Окрім того, відповідно до приписів Порядку обчислення середньої заробітної плати, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100, для визначення суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні слід виходити із розміру грошового забезпечення позивача та кількості фактично відпрацьованих робочих днів (годин) за останні два місяці роботи перед звільненням, тобто за період з серпня по вересень 2019 року.

Разом із позовною заявою подано довідку про заробітну плату (грошове забезпечення, винагороду за цивільно-правовим договором) для розрахунку виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, що видана ОСОБА_1 військовою частиною НОМЕР_1 04 листопада 2019 року. У цій довідці міститься інформація про заробітну плату позивачки, зокрема у серпні та у вересні 2019 року, кількість календарних днів, що відпрацьовані позивачкою, у ці місяці 2019 року.

Відтак, інформації, що міститься у згаданій вище довідці, достатньо для того, аби визначити суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні позивачки, а тому клопотання в частині витребування довідки про розмір середньомісячної заробітної плати ОСОБА_1 станом на день звільнення задоволенню не підлягає.

За таких обставин клопотання про витребування доказів підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 12, 72, 80, 160, 161, 168, 171, 248, 257, 259, 260, 262 КАС України,

УХВАЛИВ:
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Клопотання представника позивача щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін задовольнити. Встановити відповідачу 5-денний строк з дня отримання копії ухвали суду для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею Яремчуком Костянтином Олександровичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Встановити відповідачу 15-денний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 КАС України. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог частини 3 статті 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку статті 163 КАС України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку статті 164 КАС України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Клопотання представника позивача щодо витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у військової частини НОМЕР_1 та зобов`язати надати до початку розгляду справи по суті: довідку про вартість речового майна, що належить до виплати ОСОБА_1 , а також інформацію, чи отримувала ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно при звільненні.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Відповідачу також надіслати копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Повідомити учасників справи про можливість отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович