Справа № 640/10891/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2021 року м. Київ № 640/10891/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «IMVI Транс» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «IMVI Транс» (далі - позивач, ТОВ «IMVI Транс») з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач 1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2, ДПС України), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1475670/35899741 від 04.03.2020 року;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складену ТОВ «IMVI Транс» податкову накладну № 1 від 14.02.2020 року датою її фактичною отримання - 28.02.2020 року;

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №38242 від 28.02.2020 року;

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймала рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №46271 від 20.03.2020 року;

зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «IMVI Транс» з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що оскільки позивачем було подано відповідачам усі документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, рішення відповідача 1 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, на його думку, є невмотивованим та необґрунтованим, а відтак таким, що не відповідає вимогам податкового законодавства та фактичним обставинам справи. Крім того, на думку позивача, не відповідає дійсності інформація наведена відповідачем 1 в рішеннях про відповідність позивача п.8 критеріїв ризиковості. Позивач вважає, що оскаржувані рішення значно погіршують правове становище платника податків, покладаючи на платника додатковий тягар у наданні пояснень і документів у виправдання правомірності реєстрації податкової накладної до Комісії регіонального рівня, а у подальшому створюючи для платника стан абсолютної правової невизначеності до прийняття остаточного рішення Комісією центрального рівня.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.05.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Вказаною ухвалою суду запропоновано відповідачам подати до суду відзиви на позовну заяву разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються їх позиція.

Представником відповідача 1 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Представником відповідача 1 зазначено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома під час виконання покладених на контролюючі органи, завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції позивача. На пропозицію надати необхідні первинні документи в підтвердження реальності господарських операцій, в межах яких виписано податкову накладну, позивач не надав усіх підтверджуючих документів, а тому відповідач вважає, що при прийнятті спірних рішень він діяв в межах повноважень, у спосіб та у порядку, передбачених податковим законодавством.

Відповідач 2 відзиву на позовну заяву не подав.

У відповіді на відзив представник позивача виклав свої аргументи стосовно тверджень відповідача 1, підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ТОВ «IMVI Транс» 28.02.2020 направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 14.02.2020, що підтверджується квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в ЄРПН зареєстровано за № .

У квитанції зазначено, що ТОВ «IMVI Транс» виписано податкову накладну №1 від 14.02.2020 покупцю ТОВ «ЕНЕРГО-ІНЖИНІРІНГ КО ЛТД» на загальну суму 6 585 522,53 грн.

Як зазначено у квитанції, за результатами обробки подана податкова накладна №1 від 14.02.2020 прийнята, але реєстрація її зупинена. Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Крім того, через електронний кабінет платника податків позивачу надійшло рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 28.02.2020 № 38242, яким визначено, що ТОВ «IMVI Транс» відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.

Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

02.03.2020 позивач подав засобами електронного зв`язку до контролюючого органу первинні документи та пояснення щодо здійснення господарської операції.

04.03.2020 року відповідачем 1 прийнято рішення №1475670/35899741 про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з: відсутністю договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Крім того, рішенням від 20.03.2020 № 46271, за результатами розгляду пояснень позивача, відповідачем повторно прийнято рішення про відповідність ТОВ «IMVI Транс» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вважаючи вказані рішення необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Положеннями пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України).

Водночас згідно з пунктом 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статями 72, 73 Податкового кодексу України.

У відповідності до пунктів 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Згідно пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок №1165).

Пунктом 2 Порядку №1165 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні:

- автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

- критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

- ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній / розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно п. 5 даного Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Таким чином, перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю.

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У відповідності до п. 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної - критеріям ризиковості здійснення операції.

Зважаючи на викладене, положення пунктів 6 та 7 Порядку є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

У додатку №1 до вказаного Порядку визначено наступні критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1) платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2) платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3) платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4) платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5) платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6) платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7) платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8) у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Тобто, визнання контролюючим органом на підставі оцінки податкової поведінки платника податків таким, що відповідає критеріям ризиковості, не впливає на його господарську діяльність, не створює перешкод для цього, так само, як і не завдає шкоди його діловій репутації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19 травня 2020 року (справа № 160/10287/19).

Системний аналіз наведених вище норм свідчить, що метою здійснення контролюючим органом моніторингу податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС є виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Судом встановлено, що 18.12.2019 між позивачем та ТОВ «Енерго-Інжинірінг КО ЛТД» () укладено договір поставки №18/12-19, відповідно до умов якого позивач зобов`язувався поставити та передати у власність покупця - TOB «Енерго-Інжинірінг КО ЛТД» обладнання, перелік та вартість якого погоджується сторонами у Специфікації до Договору, що є його невід`ємною частиною, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити обладнання на умовах договору.

Позивачем складено податкову накладну №1 від 14.02.2020 та направлено її 28.02.2020 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи, 28.02.2020 комісією ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення №38242 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «IMVI Транс» критеріям ризиковості платника податку, підставою зазначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній.

Зі змісту самого рішення вбачається, що контролюючим органом в ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію про те, що у ТОВ «IMVI Транс» відсутні трудові ресурси необхідні для виконання робіт, послуг (звіт з ССВ за січень 2020 - І особа), недостатній рівень сплати податків у співвідношенні до обсягів задекларованих господарських операцій.

Крім того, згідно рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві від 04.03.2020 №1475670/35899741 контролюючим органом встановлено, що позивачем не надано копій документів: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Так, зокрема, комісія ГУ ДПС у м. Києві звернула увагу на те, що позивачем не надано видаткових накладних, CMR, доказів наявності складських приміщень, товарно-транспортних накладних, сертифікатів відповідності.

Відповідно до пункту 6 Порядку комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомий цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) ї урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день: його прийняття (додаток 4).

Відповідно до матеріалів справи, комісією ГУ ДПС у м. Києві в ході аналізу документів, надісланих позивачем встановлено, що TOB «IMVI Транс» виписано податкову накладну № 1 від 04.03.2020 з номенклатурою «Холодильна машина (чіллер) MRC 570 в комплекті з віброопорами та зйомними панелями, припливно-витяжна установка LXD S200 RE/L/R в комплекті з опціями» на адресу TOB «ЕНЕРГО-ІНЖИНІРІНГ КО ЛТД».

Разом з тим, TOB «IMVI Транс» не надано первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання - передачі товарів.

Відсутність вказаних документів свідчить про непідтвердження реальності здійснення господарської операції TOB «IMVI Транс», згідно якої виписано податкову накладну № 1 від 04.03.2020.

Слід зазначити, що мета отримання доходу як кваліфікуюча ознака господарської діяльності кореспондує з вимогою щодо наявності розумної економічної причини (ділової мети) під час здійснення господарської діяльності. Оскільки господарська діяльність складається із сукупності господарських операцій платника податку, які є формою здійснення господарської діяльності, то розумна економічна причина має бути наявною в кожній господарській операції. Лише в такому разі та чи інша операція може вважатись вчиненою в межах господарської діяльності платника податку та лише за таких умов платник має право на врахування в податковому обліку наслідків відповідних господарських операцій.

Таким чином, лише господарські операції, здійснені за наявності розумних економічних причин (ділової мети), є такими, що вчинені в межах реальної господарської діяльності.

За результатом дослідження наданих позивачем первинних документів по взаємовідносинам із зазначеним підприємством, суд вважає, що вони не підтверджують реального виконання господарських операцій, оскільки не містять достатньої інформації відносно постачання, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження товарів, а також відсутні складські документи (інвентаризаційні описи), сертифікати відповідності продукції, та не дають змогу вважати, що господарські операції реально відбулися і тягнуть настання реальних правових наслідків.

Окрім того, 20.03.2020 комісією ГУ ДПС у м. Києві з урахуванням; отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 12.03.2020 №1 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку №46271.

Підставою прийняття такого рішення став також п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній.

Відповідно до змісту рішення від 20.03.2020 №46271, в якому відображена інформація, яка конкретизує та розшифровує, яка саме надійшла податкова інформація, використовуючи бази даних ДПС України, контролюючим органом проведено аналіз діяльності TOB «IMVI Транс», в процесі якого встановлено, що підприємство здійснює придбання товарів/послуг (комплект автоматики, насос, транспортні послуги) у суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: TOB «ФОРМЕСТА» (код 42534261), TOB «РЕНІСТОС» (код 42526198), TOB «ВІСТ-А» (код 41714929). При цьому відповідно до інформаційних ресурсів та баз даних відомості об`єктів оподаткування складські приміщення щодо зберігання товару відсутні.

Суд зазначає, що позивачем зазначена податкова інформація жодними належними і допустимими доказами не спростована.

Ні до контролюючого органу, ні до суду не надано жодних доказів в підтвердження реальності здійснення своєї господарської діяльності по взаємовідносинах з вказаними підприємствами.

Суд звертає увагу на те, що відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано саме платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів відповідного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та віднесення платника податків до переліку ризикових платників податків.

Суд враховує, що саме комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи, що обставини, які стали підставою для винесення оскаржуваних рішень не спростовані позивачем належним чином та відповідними доказами, відповідачем правомірно прийнято оскаржувані рішення про відповідність платника податку на додану вартість TOB «IMVI Транс» Критеріям ризиковості платника податку та, відповідно, рішення про зупинення реєстрації податкової накладної.

При цьому, дані рішення містять розшифрування, яка податкова інформація слугувала підставою для віднесення товариства до переліку ризикових платників податку.

В свою чергу, позивачем під час розгляду справи не спростовано вказану податкову інформацію, яка стала фактично підставою прийняття спірних рішень.

Також представником позивача не надано суду інформації або копій відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В контексті викладеного, суд також зазначає, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.

Більш того, віднесення платника податків до ризикових є по суті формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Водночас, за позивачем залишається право належними документами довести реальність здійснення фінансово-господарських операцій у межах своєї господарської діяльності, та у разі повноти документів по даних операціях, подальшого прийняття позитивного рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування.

Такий же правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 17 липня 2020 року у справі №280/1098/19.

Таким чином, оскільки законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що у правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій, суд, перевіривши встановлені у даній справі обставини на відповідність нормам чинного законодавства, дійшов висновку про те, що відповідач 1 при прийнятті оскаржуваних рішень діяв обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішень, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням вищевикладеного, системно проаналізувавши положення чинного законодавства України та надавши оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, судові витрати зі сплати судового збору та витрати на професійну правничу допомогу відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «IMVI Транс» (03039, м. Київ, пров. Руслана Лужевського, буд. 14, ) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко