Справа № 560/7710/20
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2021-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/7710/20
РІШЕННЯ

іменем України

01 лютого 2021 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України , Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області в якому просить визнати незаконними дії Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо виконання постанови Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 про відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 500,00 грн. Визнати незаконними дії Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо ненадання відповіді на письмову заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2020 року. Зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області виконати постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 та виплатити ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 500 грн. Зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області виплатити ОСОБА_1 компенсацію за несвоєчасне перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів у розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми 500 грн. за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду за період з 01 вересня 2020 року по момент виконання судового рішення. Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області надати відповідь на письмову заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2020 року. Зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області подати до суду звіт про виконання судового рішення у десятиденний термін з дня коли рішення суду вступить у законну силу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що постановою Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області скасовано та ухвалено нове рішення відповідно якого позов задоволено частково. Стягнуто з держави Україна на користь ОСОБА_1 , шляхом списання з відповідного рахунка Державної казначейської служби України грошових коштів в сумі 500 грн. для відшкодування (компенсації) моральної шкоди.

Позивач вказує, що враховуючи не виконання відповідачами постанови Хмельницького апеляційного суду від 28.04.2020 по справі № 674/1527/19, останній звертався з заявами про добровільне виконання вказаного рішення та причини його не виконання, однак від Головного управління Державної казначейської служби у Хмельницькій області станом на дату написання позовної заяви жодної відповіді на лист від 17.07.2020 позивач не отримав.

З вище вказаними діями відповідачів не погоджується, а тому вимушений звернутись до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 01.12.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Від Головного управління Державної казначейської служби у Хмельницькій області на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що листом від 06.07.2020 №04-20-08/4440 Головне управління Казначейства відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011, надіслало пакет документів щодо безспірного списання коштів державного бюджету для відшкодування шкоди на користь ОСОБА_1 по справі №674/1527/19 до Державної казначейської служби України.

На адресу Головного управління Казначейства 20.07.2020 надійшов лист ОСОБА_1 про перерахування коштів згідно виконавчого листа на його рахунок.

Головне управління Казначейства розглянуло заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 щодо виконання виконавчого листа, виданого 15.05.2020 по справі № 674/1527/19 про відшкодування 500 грн моральної шкоди та повідомило заявника (лист від 22.07.2020 №№13-21/4836), що після вжиття заходів, передбачених Порядком виконання рішень, Головне управління Казначейства листом від 06.07.2020 року № 04-20-08/4440 надіслало заяву ОСОБА_1 із пакетом документів Державній казначейській службі України для відшкодування шкоди. Згідно журналу реєстрації вихідних документів заява надіслана на адресу заявника 23.07.2020.

Стосовно твердження позивача про те, що ОСОБА_1 не отримав відповіді Головного управління від 22.07.2020 №13-21/4836 на подану ним заяву від 17.07.2020, то відповідач вказує, що Головне управління Казначейства повторно надіслало відповідь на заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 рекомендованим листом (лист від 09.12.2020 № 04-20- 10/8368).

Відповідач зазначає, що він не наділений повноваженнями щодо безспірного списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою КПКВК 3504030, не здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам.

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив в якій останній зазначає, що відповідач надає суду доказ того, що лист від 22.07.2020 № 13-21/4836 був нібито зареєстрований у журналі вихідної кореспонденції. Однак жодного доказу, що вище вказаний лист було надіслано позивачу відповідачем до суду не надано. Підтвердження факту, що відповідь на заяву позивача від 17.07.2020 була направлена рекомендованим листом від 09.12.2020 року, тобто вже після звернення позивача до суду із заявою з відповідними позовними вимогами лише засвідчує факт порушення відповідачем вимог статті 20 Закону України "Про звернення громадян".

Позивач вказує, що віднесення відповідачем виконання судового рішення згідно вимог Порядку № 845 відповідно до бюджетної програми КПКВК 3504030 є безпідставним, оскільки у даному випадку моральну шкоду нанесено незаконними діями інспектора СРПП Дунаєвецького відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області, тобто працівником патрульної поліції, а працівники патрульної поліції не відносяться до органів дізнання, досудового слідства, прокуратури.

Позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Від Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області 04.01.2021 на адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких останній зазначає, що Законом України "Про звернення громадян" не передбачено обов`язковості надіслання відповіді на звернення рекомендованими листами, тому відповідь на письмову заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 була надіслана поштою на його адресу 23.07.2020 року простим листом (лист від 22.07.2020 №13-21/4836). Повторно Головне управління Казначейства надіслало відповідь на заяву від 17.07.2020 рекомендованим листом (лист від 09.12.2020 № 04-20-10/8368).

Відповідач зазначає, що виконавцем бюджетної програми КПКВК 3504030 "Відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб" є Державна казначейська служба України.

Головне управління Казначейства не наділене повноваженнями щодо безспірного списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою КПКВК 3504030, не здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам

Дія норм Закон України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 № 4901-VІ, розповсюджується лише на частину рішень, які виконуються органами Казначейства, а саме на безспірне списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів (КПКВК 3504040), а не за бюджетною програмою КПКВК 3504030.

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Від Державної казначейської служби України жодних документів на адресу суду не надходило.

Дослідивши позовну заяву, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, а також заперечення на відповідь на відзив, оцінивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що Рішенням Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 07.02.2020 по справі №674/1527/19 позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області, треті особи: Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області, Інспектор СРПП Дунаєвецького відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області Капітанчук Олег Володимирович, про стягнення моральної та матеріальної шкоди (ціна позову 9859,80 грн.) задоволено частково. Стягнуто з Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 77 грн. (сімдесят сім гривень ) та моральної шкоди 4000 грн. (чотири тисячі гривень).

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 28.04.2020 по справі №674/1527/19 апеляційні скарги Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області та Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області задовольенои частково. Рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 07 лютого 2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення. Позов задоволено частково. Стягнуто з держави Україна на користь ОСОБА_1 , шляхом списання з відповідного рахунка Державної казначейської служби України грошових коштів в сумі 500 грн. для відшкодування (компенсації) моральної шкоди. В решті позовних вимог відмовлено.

Вказана постанова набрала законної сили 28.04.2020.

ОСОБА_1 29.05.2020 звернувся до Державної казначейської служби України з заявою про прийняття до виконання виконавчого листа Дунаєвецького районного суду Хмельницької області по справі №674/1527/19, що підтверджується чеком поштового відправлення ПАТ "Укрпошта" від 29.05.2020.

Вказана заява була вручена 01.06.2020.

Державна казначейська служба України листом від 10.06.2020 №5-08-08/9935 повідомила ОСОБА_1 про направлення документів до Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області для здійснення заходів передбачених Порядком №845.

15.06.2020 на адресу Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області надійшов лист Державної казначейської служби України від 10.06.2020 № 5-08-08/9935 по справі №674/1527/19 щодо здійснення заходів, передбачених п.36 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011.

На виконання зазначеного листа Державної казначейської служби України від 10.06.2020 № 5-08-08/9935 Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області звернулося до Головного управління національної поліції в Хмельницькій області листом від 16.06.2020 №04-20-10/3919, інспектора СРПП Дунаєвецького відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області листом від 16.06.2020 №04-20-10/3921, Дунаєвецького відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області листом від 16.06.2020 №04-20-10/3920, щодо надання відповідних документів (відомостей), які можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувача.

На адресу Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області надійшла відповідь Головного управління національної поліції в Хмельницькій області від 24.06.2020 №222/121/26/01-2020) про відсутність відомостей, які можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувача.

Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області листом від 06.07.2020 №04-20-08/4440 відповідно до п.п.35-37 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011, надіслало пакет документів щодо безспірного списання коштів державного бюджету для відшкодування шкоди на користь ОСОБА_1 по справі №674/1527/19 до Державної казначейської служби України.

Позивач враховуючи не виконання вказаного судового рішення 17.07.2020 звернувся до Головного управління Державної казначейської служби у Хмельницькій області з листом, в якому просив повідомити причину не виконання рішення та негайно перерахувати кошти згідно виконавчого листа на його рахунок у банку, реквізити якого вказані у первинній заяві.

Позивач вказує, що жодної відповіді від Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області на лист від 17.07.2020 станом на момент звернення до суду з даним позовом не отримав та рішення суду по справі №674/1527/19 залишається не виконаним, а тому змушений звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відповідно до ст.129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження" (далі - рішення суду), та особливості їх виконання визначає Закон України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 №4901-VI (далі - Закон №4901-VI).

Відповідно до ст.3 Закону №4901-VI, виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду. Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Відповідно до ст.5 Закону №4901-VI, у разі якщо центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом трьох місяців не перерахувала кошти за рішенням суду про стягнення коштів, крім випадку, зазначеного в частині четвертій статті 4 цього Закону, стягувачу виплачується компенсація в розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Компенсація за порушення строку перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу нараховується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначає Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року № 845 (далі - Порядок №845).

Відповідно до п.2 Порядку №845, безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Виконавчі документи - оформлені в установленому порядку виконавчі листи судів та накази господарських судів, видані на виконання рішень про стягнення коштів, а також інші документи, визначені Законом України "Про виконавче провадження".

Стягувачі - фізичні та юридичні особи, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів, державні органи (посадові особи) за рішеннями про стягнення коштів в дохід держави.

Пунктом 3 Порядку №845 передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Згідно п.4 Порядку №845, органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів, розглядають письмові звернення (вимоги) щодо виконання виконавчих документів осіб, які беруть участь у справі, державних виконавців, а також прокурорів - учасників виконавчого провадження.

Відповідно до п.35 Порядку №845, казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації): 1) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; 2) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень; 3) шкоди, заподіяної органом державної влади у сфері нормотворчої діяльності; 4) різниці між сумою коштів, що надійшли до державного бюджету від реалізації конфіскованого або зверненого судом у дохід держави майна, іншого майна, у тому числі валютних цінностей, що переходять у власність держави, та сумою, встановленою у судовому рішенні; 5) шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок кримінального правопорушення.

Згідно до п.36 Порядку №845, у разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувачі подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду.

Орган Казначейства повідомляє зазначеному органу протягом п`яти робочих днів після надходження документів про їх надходження.

Пунктом 37 Порядку №845 передбачено, що орган прокуратури та орган державної влади, зазначені у пункті 36 цього Порядку, подають протягом 15 робочих днів органові Казначейства документи (відомості), що можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувача.

Після закінчення такого строку орган Казначейства надсилає протягом п`яти робочих днів до Казначейства зазначені документи (відомості).

Відповідно до п.38 Порядку №845, для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Відповідно до п.47 Порядку №845, безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих: органом Казначейства: документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником; інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника.

Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області зазначає, що не наділене повноваженнями щодо безспірного списання коштів державного бюджету за бюджетної програмою КПКВК 3504030 та не здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам.

Суд звертає увагу відповідача, що згідно листа від 14.12.2020 року "Про стан та терміни перерахування коштів за рішенням судів" який міститься на офіційному веб-сайті Державної казначейської служби України, повідомляє, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" затверджено на виконання бюджетних програми: КПКВК 3504040 "Заходи щодо виконання рішень суду, що гарантовані державою" (далі - КПКВК 354040) - 600,00 млн гривень. Протягом листопада 2020 року виконано судових рішень: за КПКВК 3504040 на суму 36,47 млн грн.

Інформація про судові рішення, що обліковуються в Державній казначейській службі України за КПКВК 3504040 "Заходи щодо виконання рішень суду, що гарантовані державою"; за КПКВК 3504030 "Відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб", станом на 14 грудня 2020 року.

У додатку до листа форма 5/2 вказано, що за бюджетною програмою КПКВК 3504030 станом на 14.12.2020 року обліковується 620 судових рішень на суму 309190754,28 грн, що свідчить про те, що Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області наділено повноваженнями щодо безспірного списання коштів за бюджетною програмою КПКВК 3504030 та КПКВК 3504040.

Суд також звертає увагу, що віднесення відповідачем виконання судового рішення згідно вимог Порядку №845 відповідно до бюджетної програми КПКВК 3504030 є безпідставним, оскільки в даному випадку моральну шкоду нанесено незаконними діями інспектора СРПП Дунаєвецького відділу поліції ГУНП в Хмельницькій області, тобто працівником патрульної поліції.

Відповідно до ст.13 Закону України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIIІ, систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

У складі поліції функціонують: 1) кримінальна поліція; 2) патрульна поліція; 3) органи досудового розслідування; 4) поліція охорони; 5) спеціальна поліція; 6) поліція особливого призначення.

Суд зазначає, що працівники патрульної поліції не відносяться до органів дізнання, досудового слідства, прокуратури, а відносяться саме до складу патрульної поліції.

Таким чином, віднесення відповідачем виконання судового рішення згідно вимог Порядку № 845 відповідно до бюджетної програми КПКВК 3504030 є помилковим на думку суду.

Суд критично оцінює твердження Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області стосовно виконання рішення суду Державною казначейською службою України а не Головним управлінням Державної казначейської служби України у Хмельницькій області оскільки позивач вперше звернувся з заявою до якої додав виконавчий лист саме до Державної казначейської служби України, яка є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів та направила відповідні документи позивача для виконання до територіального управління, а саме до Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області, яке є на думку суду належним виконавцем постанови Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19.

Враховуючи те, що станом на момент розгляду справи постанова Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 залишається не виконаною, оскільки жодних доказів цього суду не надано, а в свою чергу відповідачі в порушення норм Конституції України, Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", а також Порядку №845 не виконали вказане судове рішення, а тому суд вважає, що такі дії Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо виконання постанови Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 про відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 500,00 грн є протиправними.

З метою належного захисту прав позивача та за для вчинення дій, які сприятимуть забезпеченню виконання норм Конституції України, Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", а також Порядку №845 суд вважає за необхідне зобов`язати відповідачів виконати постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 та виплатити ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 500,00 грн.

Що стосується позовної вимоги про зобов`язання Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області виплатити ОСОБА_1 компенсацію за несвоєчасне перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів у розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми 500 грн. за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду за період з 01 вересня 2020 року по момент виконання судового рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 Закону №4901-VI, держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є зокрема, державний орган.

Дія цього Закону не поширюється на рішення суду, стягувачем за якими є державний орган, державне підприємство, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа, організація, що належать до комунальної власності.

В даному випадку відповідачем у справі та відповідно і боржником, визначеним у виконавчому листі, є Державна казначейська служба України.

Державна казначейська служба України - центральний орган виконавчої влади України, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є учасником системи електронних платежів Національного банку України, тобто є державним органом.

Стягувачем при цьому є фізична особа.

Відповідно до ст.5 Закону №4901-VI, у разі якщо центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом трьох місяців не перерахувала кошти за рішенням суду про стягнення коштів, крім випадку, зазначеного в частині четвертій статті 4 цього Закону, стягувачу виплачується компенсація в розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Суд встановив, що з 28.04.2020 відповідачем протягом трьох місяців не перераховано кошти за постановою Хмельницького апеляційного суду від 28.04.2020, а також не надано доказів такого перерахунку, а тому враховуючи те, що відповідач не забезпечив належне виконання судового рішення відповідно до вимог Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" та постанови Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 "Про затвердження порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників", а тому позивач на підставі ст.5 Закону №4901-VI має право на компенсацію в розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Отже, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Крім того, відповідач стверджує, що відповідь на письмову заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 була надіслана на його адресу 23.07.2020 лист від 22.07.2020 № 13-21/4836 та Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області повторно надіслало відповідь з рекомендованим листом (лист від 09.12.2020 № 04-20-10/8368).

Відповідач вказує на журнал вихідної кореспонденції, який додає до відзиву, однак суд звертає увагу відповідача, що жодного доказу, що вище вказаний лист було надіслано ОСОБА_1 відповідачем до суду не надано.

Наявність записів в журналі вихідної кореспонденції та самого листа від 22.07.2020 № 13-21/4836 Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області не дає підстав вважати, що відповідачем належним чином було направлено поштове відправлення ОСОБА_1 .

Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином, належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом; щодо розрахункового документа, виданого поштовим відділенням, то він є лише доказом надання (оплати) послуг поштового зв`язку, проте журнал вихідної кореспонденції не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення для одержувача.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 13.03.2018 у справі №820/3003/17 (адміністративне провадження №К/9901/3262/17).

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведене вище, суд вважає протиправною бездіяльність Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо не направлення відповіді на письмову заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2020 року.

Однак, з матеріалів справи суд встановив, що відповідачем було надано відповідь від 22.07.2020 №13-21/4836 на заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 року, а тому підстави зобов`язувати Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області надавати повторно відповідь на письмову заяву ОСОБА_1 від 17.07.2020 відсутні.

В позовній заяві позивач просить зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області подати до суду звіт про виконання судового рішення у десятиденний термін з дня коли рішення суду вступить у законну силу.

Аналізуючи наведене вище клопотання суд враховує наступне.

Згідно статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Відповідно до статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Конституційний Суд України, розглядаючи справу N 1-7/2013 у Рішенні від 26.06.2013 року, звернув увагу, що вже неодноразово вказував на те, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 року N 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 року N 11-рп/2012).

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в пункті 40 рішення у справі "Горнсбі проти Греції" вказав, що право на суд було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави допускала невиконання остаточного та обов`язкового судового рішення на шкоду одній зі сторін.

Якщо адміністративний (виконавчий) орган відмовляється виконувати, не виконує чи затягує виконання судового рішення, то передбачені статтею 6 гарантії, які забезпечуються стороні на етапі судового розгляду справи, фактично втрачають свій сенс (рішення у справі "Піалопулос та інші проти Греції", пункт 68).

Право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.

Отже, обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили незважаючи на те, чи погоджується учасник справи з висновками суду викладеними в цьому рішенні, яке набрало законної сили.

Згідно частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно з частиною 6 статті 245 КАС України, у випадках, визначених у частинах третій - п`ятій цієї статті, суд може визначити відповідачу - суб`єкту владних повноважень розумний строк виконання рішення суду.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до частини першої статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Отже, приписами статей 382, 383 КАС України передбачено декілька видів судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.

Суд зауважує, що зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

В наведених вище нормах законодавець визначив, що суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Враховуючи тривалість не виконання відповідачами постанови Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19, та відсутність вмотивованого пояснення щодо причин такого невиконання, суд вважає за необхідне встановити судовий контроль по виконанню рішення суду у справі №560/7710/20, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень - Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області подати протягом 10-ти днів з моменту набрання цим рішенням законної сили звіт по виконанню рішення Хмельницького окружного адміністративного суду у справі №560/7710/20.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

В справі "East/West Alliance Limited" проти України" (№ 19336/04) Суд вказує, що дія статті 13 вимагає надання національного засобу юридичного захисту у спосіб, який забезпечує вирішення по суті поданої за Конвенцією "небезпідставної скарги" та відповідне відшкодування, хоча договірним державам надається певна свобода дій щодо вибору способу, в який вони виконуватимуть свої конвенційні зобов`язання за цим положенням. Межі обов`язків за статтею 13 різняться залежно від характеру скарги заявника відповідно до Конвенції. Незважаючи на це, засоби юридичного захисту, які вимагаються за статтею 13 Конвенції, повинні бути ефективними як у теорії, так і на практиці (Kudla v. Polandа № 30210/96).

Відповідно до п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги необхідно задовольнити частково.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо виконання постанови Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 про відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 500,00 грн.

Зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області виконати постанову Хмельницького апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі № 674/1527/19 та виплатити ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 500 грн.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області щодо ненаправлення відповіді на письмову заяву ОСОБА_1 від 17 липня 2020 року.

Зобов`язати Державну казначейську службу України, Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області виплатити ОСОБА_1 компенсацію за несвоєчасне перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів у розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми 500 грн. за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду за період з 01 вересня 2020 року по момент виконання судового рішення.

Встановити судовий контроль по виконанню рішення суду у справі №560/7710/20, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень - Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області подати звіт по виконанню рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.01.2021 у справі №560/7710/20, протягом 10 днів з моменту набрання цим рішенням законної сили.

В задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Державна казначейська служба України (вул. Бастіонна, 6,Київ 14,01014 , ідентифікаційний код - 37567646) Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області (вул. Свободи, 70,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , ідентифікаційний код - 37971775)

Головуючий суддя О.П. Шевчук