Справа № 420/14069/20
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

29 січня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/14069/20

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.

суддів - Градовського Ю.М.,

- Скрипченка В.О.,

при секретарі судового засідання - Болтушенка А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Вінчковського В.Л. про відвід колегії суддів при розгляді апеляційних скарг апеляційних скарг Кароліно-Бугазської сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_9 , депутата Кароліно-Бугазької сільської ради VIII скликання ОСОБА_10 , Кароліно-Бугазького сільського голови Білгород-Дністровського району Одеської області Апанасенко Андрія Володимировича, ОСОБА_11 до Кароліно-Бугазької сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області, за участю третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_10 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И Л А :

В провадженні П`ятого апеляційного адміністративного суду перебуває справа № 420/14069/20 за апеляційними скаргами Кароліно-Бугазської сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_9 , депутата Кароліно-Бугазької сільської ради VIII скликання ОСОБА_10 , Кароліно-Бугазького сільського голови Білгород-Дністровського району Одеської області Апанасенко Андрія Володимировича, ОСОБА_11 до Кароліно-Бугазької сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області, за участю третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_10 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови.

29 січня 2021 року, під час судового засідання, адвокатом Вінчковським В.Л., який є представником ОСОБА_1 , заявлено клопотання про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Вербицької Н.В., суддів Градовського Ю.М,, Скрипченка К.В.

В обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_37 послався на те, що колегія суддів намагалася розглянути дану справу до закінчення строку на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року, в чому адвокат вбачає підстави для відводу, передбачені п.4 ч.1 ст.36 КАС України.

Крім того, ОСОБА_37 зазначив, що судова колегія замість того, щоб залишити апеляційні скарги без руху, по яким не сплачений судовий збір, відкрила апеляційне провадження та відстрочила сплату судового збору всім апелянтам.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Підстави для відводу судді визначені ст.36 КАС України.

Так, згідно частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно абз. 1 ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частина 4 ст. 36 КАС України визначає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

На твердження адвоката Вінчковського В.Л., висновки про неупередженість колегії суддів виникли через призначення розгляду цієї справи до закінчення строку на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року, в чому адвокат ОСОБА_38 вбачає підстави, передбачені п.4 ч.1 ст.36 КАС України.

Нормативна конструкція ст.36 КАС України, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надані докази іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розгляду справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розгляді конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді недостатньо об`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід суддів, колегія суддів враховує, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 КАС України).

Наведені заявником аргументи стосовно постановлення колегією суддів ухвал про призначення розгляду справи та протокольних ухвал про відкладення розгляду справи, в межах шістдесятиденного строку розгляду апеляційної скарги, встановленого ч.1 ст.309 КАС України, є незгодою сторони з процесуальними рішеннями колегії суддів, що у значенні вказаних вище імперативних приписів ч. 4 ст.36 КАС України не може бути визнано обґрунтованою підставою для відводу.

З аналогічних підстав відхиляються доводи ОСОБА_37 щодо безпідставного відстрочення судового збору та відкриття провадження по справі за апеляційними скаргами.

Так, ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30 грудня 2020 року колегія суддів у складі головуючого судді Ступакової І.Г., Градовського Ю.М., Скрипченко В.О. відкрито провадження за апеляційною скаргою Кароліно-Бугазької сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_9 , депутата Кароліно-Бугазької сільської ради VIII скликання ОСОБА_10 , Кароліно-Бугазького сільського голови БІлгород-Дністровського району Одеської області Апанасенко Андрія Володимировича, ОСОБА_11 до Кароліно-Бугазької сільської територіальної виборчої комісії Білгород-Дністровського району Одеської області, треті особи, ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_10 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , Центральна виборча комісія, про визнання протиправною та скасування постанови.

Головуючим суддею Вербицькою Н.В. матеріали даної справи отримано 06 січня 2021 року, після самовідводів головуючих ОСОБА_39 та ОСОБА_40 , з вже відкритим апеляційним провадженням, без сплаченого судового збору.

Задля забезпечення доступу до правосуддя інших апелянтів, колегією суддів вирішено відкривати й інші апеляційні скарги, зокрема, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , з відстроченням сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 2 цього Кодексу одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З викладеного не вбачається, чим відкриття провадження за апеляційною скаргою, зокрема, адвоката Вінчковського Л.П. в інтересах ОСОБА_1 , викликало у заявника та апелянта сумніви у неупередженості колегії суддів.

Отже незгода з ухвалами про відкриття провадження та відстроченням сплати судового збору є незгодою апелянта з процесуальними рішеннями колегії суддів, що відповідно до ч. 4 ст.36 КАС України не може бути визнано обґрунтованою підставою для відводу.

Отже, аргументи, якими ОСОБА_37 мотивує заяву про відвід колегії суддів не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цього складу суду як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Наявності інших підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України для відводу суддів не надано.

Оскільки заява про відвід колегії суддів заявлена 29 січня 2021 року в судовому засіданні, тобто менше ніж за три дні до судового засідання, згідно приписів ч.4 ст.40 КАС України, така заява не підлягаає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід суддів вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що заява адвоката ОСОБА_1 ОСОБА_37 про відвід колегії суддів є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.31, 36, 39, 40, 248, 310, 321 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

В задоволенні клопотання адвоката Вінчковського В.Л. про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Вербицької Н.В., суддів Градовського Ю.М. та Скрипченко В.О. відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: Ю.М.Градовський

Суддя: В.О.Скрипченко