Справа № 380/10723/20
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

27 січня 2021 року

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючої-судді Братичак У.В., розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) звернувся з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ; ЄДРПОУ НОМЕР_3 ), в якій просить:

-визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України щодо нарахування ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ) індексації грошового забезпечення з січня 2016 по лютий 2018 року у розмірі 0,00 грн;

-зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ) індексацію грошового забезпечення за період з січня 2016 по лютий 2018 у сумі 83625,23 (вісімдесят три тисячі шістсот двадцять п`ять грн., 23 коп.);

-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 ) витрати на проведення експертизи у розмірі 3376,80 (три тисячі триста сімдесят шість грн. 80 коп).

Ухвалою судді від 30.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

29.12.2020 представник відповідача подав заяву про застосування процесуального строку звернення до суду. На обґрунтування заяви зазначає, що наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 21.05.2020 позивача виключено із списку особового складу частини, а до суду він звернувся лише 18.11.2020. Відтак, вважає, що позивачем пропущено місячний строк на звернення до суду, а тому просить позов залишити без розгляду.

При постановленні ухвали суд враховує наступне.

Частиною 1 статті 5 КАС України регламентовано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.

Відповідно до частини 1 статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини шостої статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Верховний Суд України у постанові від 17.02.2015 (справа № 21-8а15), з-поміж іншого, зазначив, що за загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Так, спеціальним законодавством, не врегульовано питання строків звернення до суду у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про оплату праці (виплату грошового забезпечення), однак такі питання регулює Кодекс законів про працю України.

Згідно з частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Окрім того, Конституційний Суд України в рішенні від 15.10.2013 № 8-рп/2013 дійшов висновку, що працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем.

За таких обставин, оскільки Кодекс адміністративного судочинства України передбачає, що інші закони можуть встановлювати строки звернення до суду, застосуванню в цій справі підлягають саме положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, згідно яких звернення до суду із заявленими позивачем вимогами не обмежується будь-яким строком.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 26.06.2019 по справі № 820/4748/17, від 13.03.2019 по справі № 807/363/18.

Враховуючи вищевикладене, заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, окремо не оскаржується, заперечення щодо строку звернення до суду може бути викладено в апеляційній скарзі на рішення у даній справі.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна