Справа № 263/936/21
Суддя: Федоренко Т. І.
Дата ухвалення: 2021-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 263/936/21
Провадження № 2-а/263/58/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2021 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Федоренко Т.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Донецькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області надійшла вказана позовна заява.

Ознайомившись із матеріалами адміністративної позовної заяви, суддя дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.161 КАС України.

Відповідно до ч. 3ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ст.1, ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» передбачені пільги щодо сплати судового збору, в переліку яких відсутні позивачі у справах про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення. Вказана позовна заява також відсутня в переліку заяв, передбачених ч.2ст.3 Закону України «Про судовий збір», за подання яких судовий збір не справляється.

Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Аналізуючи вказані норми права, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 виклала такий правовий висновок.

За системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні позову позивач просила відстрочити сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є матір`ю двох малолітніх дітей, розлучена, отримує маленьку заробітну плату.

Частиною 1, 2 ст. 133 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково,чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. На тій же підставі суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Отже, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 133 КАС України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні ОСОБА_1 посилається на те, що вона є матір`ю двох малолітніх дітей, розлучена, отримує маленьку заробітну плату, а тому просить відстрочити сплати судового збору.

Однак, на підтвердження вказаного факту ОСОБА_1 надає лише копії свідоцтв про народження дітей, даних щодо сімейного стану та про розмір доходу суду не надано.

За таких обставин, суд позбавлений можливості у повному обсязі оцінити майновий стан позивача, а тому не вбачає підстав для відстрочення від сплати судового збору.

Оскільки судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.161 КАС України, її необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст.160, 161, 169 КАС України,суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Донецькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду, а саме:

- надати квитанцію на підтвердження сплати судового збору у розмірі 454 грн.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І.Федоренко