Справа № 415/237/20
Суддя: Луньова Д. Ю.
Дата ухвалення: 2021-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 415/237/20
Провадження № 2-а/415/1/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2021 року м. Лисичанськ

Лисичанський міський суд Луганської області у складі:

головуючого судді Луньової Д.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Рибки Я.Ю.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Лисичанського міського суду Луганської області з даним адміністративним позовом, в якому просить визнати дії державного інспектора з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки 9-ї державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Луганській області майора цивільного захисту Капустіна О.В. щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП протиправними, визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЛГ № 004360 від 19 грудня 2019 року скасувати, а провадження у справі закрити.

Зі змісту позову вбачається, що 19 грудня 2019 року державний інспектор Капустін О.В. виніс відносно позивача постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЛГ № 004360 від 19 грудня 2019 року, якою притягнув до відповідальності за ст. 175 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 34 грн. З такими діями позивач не згоден, вважає постанову такою, що підлягає скасуванню. В обґрунтування позову зазначає, що не здійснював відгалуження, опресування, зварювання або запаювання проводів в приміщенні головного начального корпусу і ці дії взагалі не входять до його обов`язків, він не має права здійснювати роботу з високою напругою, та працює викладачем електро-технічних дисциплін. Тому позивач вважає, що він не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП.

Ухвалою судді Лисичанського міського суду Луганської області Луньової Д.Ю. від 27 березня 2020 року справу прийнято до провадження та призначено судове засідання, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Ухвалою від 17 грудня 2020 року було задоволено клопотання позивача про заміну відповідача, копію зазначеної ухвали разом з копією позову з додатками направлено новому відповідачу. Вказана кореспонденція отримана останнім 30 грудня 2020 року, по що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Позивач про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідач про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень статті 268 КАС України, не перешкоджає розгляду справи.

14 січня 2021 року відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якій пояснив, що за результатами перевірки Лисичанського державного нагляду гірничо-індустріального коледжу складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 23 грудня 2019 року № 84, який було вручено керівнику 23 грудня 2019 року. Пунктами акту зафіксовані порушення п. 1.6 та п. 1.17 Правил пожежної безпеки в Україні. ОСОБА_1 є відповідальним за електрогосподарство коледжу. Враховуючи викладене, відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши обставини, повідомлені у позовній заяві та відзиві, дослідивши надані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Постанова винесена відносно позивача за порушення вимог ст. 175 КУпАП.

Відповідно до ст. 175 КУпАП порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, а також використання пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від 0,5 до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом правопорушень, передбачених цією ст. 175 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення пожежної безпеки, під якою необхідно розуміти проведення організаційних, технічних та інших заходів, спрямованих на попередження пожеж, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для швидкого виклику пожежних підрозділів та успішного гасіння пожеж. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає у порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, а також використанні пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням. На власників підприємств, установ, організацій чи уповноважених ними органів покладено обов`язок щодо утримування у справному стані засоби протипожежного захисту і зв`язку, пожежну техніку, обладнання та інвентар, не допускати їх використання не за призначенням. Недотримання вимог щодо використання пожежної техніки та засобів пожежогасіння за призначенням також є ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. Суб`єктами правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

Таким чином, для вирішення питання правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до статті 175 КУпАП встановленню підлягають наступні обставини: чи вчинені особою відповідні дії (бездіяльність), що становлять об`єктивну сторону вказаного правопорушення та стали підставою для прийняття рішення про притягнення до адміністративної відповідальності, та чи є особа, виходячи із норми зазначеної статті, суб`єктом даного правопорушення.

Згідно оскаржуваної постанови ЛГ № 664360 від 19 грудня 2019 року на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34 грн. за ст. 175 КУпАП; в постанові щодо складу правопорушення зазначено наступне:

18 грудня 2019 року об 11 год. 00 хв. при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання (виконання) суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та в приміщені будівель та споруд «ЛДГІК» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, пр. Перемоги, буд. № 84 , будучі посадовою особою відповідальною за дотримання протипожежного стану електрогосподарства об`єкта «ЛДГІК» порушив вимоги пожежної безпеки встановлені НАПБ А01.001-2014 «Правила пожежної безпеки в України» а саме: допустив встановлення на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менш ніж на 0,01 метра електророзеток вимикачів, перемикачів та інших подібних апаратів в приміщеннях будівлі головного навчального корпусу (п. 1.17 розділу IV ППБУ); не здійснив з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів електропроводки за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщеннях будівлі головного навчального корпусу (п. 1.6 розділу IV ППБУ)

Копію постанови позивач отримав особисто 19 грудня 2019 року про що свідчить підпис останнього на постанові.

До відзиву відповідачем долучені копія наказу № 42-О, копія посадової інструкції № 64, копія протоколу №ЛГ № 004360, копія постанови ЛГ № 004360, копія квитанції.

Розглядаючи справу по суті, суд робить такі висновки.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд встановлені Правилами пожежної безпеки в України, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України 30 грудня 2014 № 1417 (далі - Правила). Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до п. 1.17 розділу IV Правил електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Згідно п. 1.6 розділу IV Правил з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Відповідно до п. 2 розділу II Правил керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

Відповідно до копії посадової інструкції № 64 відповідального за електрогосподарство у Лисичанському гірничому технікумі із числа спеціально підготовленого електротехнічного персоналу наказом призначається особа, що відповідає за загальний стан експлуатації всього електрогосподарства технікуму - відповідальний за електрогосподарство (а.с. 43-47). Позивач з даною посадовою інструкцією ознайомлений та отримав її копію 02 вересня 2019 року, про що міститься підпис останнього.

Відповідно до розділу II посадової інструкції основним призначенням відповідального за електрогосподарство є: обслуговування діючих електроустановок, проведення в них оперативних перемикань, організація та виконання ремонтних, монтажних чи налагоджувальних робіт і випробувань. До основних функцій відповідального за електрогосподарство належать: забезпечення організації надійної роботи електроустановок і безпечного їх обслуговування; дотримання встановлених режимів споживання електричної енергії та потужності, виконання приписів органів державного нагляду.

З матеріалів справи вбачається, що наказом № 40-О від 19 серпня 2019 року Щодо підтримання необхідного рівня техногенної та пожежної безпеки (а.с. 48) затверджений план заходів щодо посилення техногенної та пожежної безпеки під час підготовки об`єктів до осінньо-зимового періоду у коледжі (а.с. 51-52) відповідно до якого на ОСОБА_1 покладено обов`язок здійснити профілактичні ремонти і огляди електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання напередодні опалювального сезону, з даним наказом позивач ознайомлений під підпис (а.с. 53).

Згідно копії наказу № 42-О від 19 серпня 2019 року Про призначення відповідальних з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки за пожежну безпеку, відповідальним за утримання у справному стані засобів протипожежного захисту і зв`язку, пожежне обладнання та інвентар, його використання за призначенням, отримання протипожежних вимог стандартів, норм правил, а також виконання вимог приписів і постанов органів пожежного нагляду призначено зокрема і ОСОБА_1 , відпов. за електрогосподарство по електрогосподарству коледжу.

Суб`єктами правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП, можуть бути посадові особи, до компетенції яких належить дотримання встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, так і громадяни.

Виходячи із викладеного, позивач є суб`єктом вказаного адміністративного правопорушення.

Щодо об`єктивної сторони правопорушення суд зазначає наступне.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Cтаттею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За приписами частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 19 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 27 липня 2016 року № 725 при розгляді справи про адміністративне правопорушення до протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт учинення адміністративного правопорушення та причетність до нього особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (копії приписів, постанов, рапортів посадових осіб ДСНС; заяви, пояснення правопорушників та свідків правопорушення; посадові інструкції, накази про призначення відповідальних за пожежну безпеку, плани усунення порушень пожежної безпеки тощо). Кожен з таких документів має обов`язкові реквізити (дата, адреса, назва, підпис, штамп, печатка тощо), містить достовірну інформацію та відповідає вимогам законодавства.

Згідно з копією протоколу ЛГ № 004360 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 175 КУпАП в графі 21 «До протоколу долучається» зазначені наступні докази: згода на обробку персональних даних від 18 грудня 2019 року, копія наказу ЛДГІК № 40-О від 19 серпня 2019 року Щодо підтримання необхідного рівня техногенної та пожежної безпеки, копія наказу ЛДГІК № 42-О від 19 серпня 2019 року Про призначення відповідальних з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Зазначені в протоколі докази, досліджені під час судового розгляду, спростовують доводи позивача про те, що він не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП, однак, не містять доказів вчинення ОСОБА_1 дій, які становлять об`єктивну сторону вказаного правопорушення та стали підставою для прийняття рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Посилання відповідача, на акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 23 грудня 2019 року № 84, як на доказ вчинення позивачем адміністративного правопорушення, суд вважає необґрунтованим, оскільки він не був покладений в основу оскаржуваного рішення та складений вже після притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які достовірні і достатні докази наявності в діях ОСОБА_1 того складу адміністративного правопорушення, який вказано в оскаржуваній постанові. Зокрема, відповідачем не надано жодних доказів того, що позивач дійсно порушив п. 1.6 та п. 1.17 розділу IV Правил в час та за обставинами викладеними в постанові.

Як вбачається з матеріалів справи, у протоколі серії ЛГ № 004360 від 18 грудня 2019 року, зокрема у п. 12 протоколу зазначено обставину, що пом`якшує покарання - щире розкаяння винної особи, також міститься копія квитанції про сплату штрафу, однак, суд критично оцінює визнання вини позивачем, оскільки останній все ж таки звернувся до суду з позовом про скасування постанови та зазначає, що визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень та не звільняє останнього від доведення його правомірності.

З огляду на те, що інспектором в оскаржуваній постанові не наведено доказів, на яких ґрунтується висновок посадової особи про встановлення факту вчинення правопорушення, що в цілому свідчить про відсутність належного обґрунтування наведених в оскаржуваній постанові обставин та їх доведеність допустимими доказами, що призвели до порушення з боку позивача пожежної безпеки та відповідно є складом правопорушення, що слугувало підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності відповідно до ст. 175 КУпАП.

Згідно статі 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого а адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, суд вважає недоведеним.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 245 КАС України, діючи в межах заявлених позовних вимог, проаналізувавши наведені позивачем та відповідачем доводи на підтвердження заявлених позовних вимог та на їх спростування, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що адміністративний позов про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Оскільки суд дійшов висновку про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тому справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Однак, судом встановлено, що дії державного інспектора з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки 9-ї державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Луганській області майора цивільного захисту Капустіна О.В. з винесення оскаржуваної постанови не є протиправними та незаконними, оскільки відповідач як працівник Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Луганській області уповноважений складати протокол та виносити постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, а тому в цій частині адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2, 5-10, 72-77, 242-246, 257, 268-272, 286 КАС України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Визнати протиправною та с касувати постанову серії ЛГ № 004360 від 19 грудня 2019 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП ОСОБА_1 та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 34,00 гривень, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

На підставі ч. 2 ст. 271 КАС України копії рішення невідкладно надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до ст. 286 КАС України апеляційну скаргу на судове рішення може бути подано протягом десяти днів з дня його проголошення до Першого апеляційного адміністративного суду з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.Ю. Луньова