Справа № 640/4398/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4398/20 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Коротких А.Ю., Федотова І.В.,

при секретарі - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області до Антимонопольниого комітету України, за участю третіх осіб - Товариства з обмеженою відповідальністю "фірма РАСАВА" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Основа-Будмонтаж", про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до Антимонопольного комітету України, за участю третіх осіб ТОВ «фірма РАСАВА», ТОВ «Основа-Будмонтаж», в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Антимонопольного комітету № 17721-р/пк-пз від 29 листопада 2019 року про зобов`язання Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області скасувати рішення про визначення ТОВ «Основа-Будмонтаж» переможцем процедури закупівлі «Реконструкція будівлі суду по вулиці Пилипа Орлика, 5 в м. Корсунь-Шевченківський, Черкаської області (код ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), номер оголошення на веб порталі Уповноваженого органу UA-2019-09-27-000392-b.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що позивач не навів належних та достатніх обґрунтувань щодо невідповідності розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) ТОВ "фірма РАСАВА" Правилам визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013, прийнятих наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2013 року № 293. Підкреслив, що у складі пропозиції переможця міститься форма 1ДФ (файл " 01_Кваліфікація Основа", ст.24), за ІІ квартал, що не відповідає умовам документації в цій частині.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю. Вказує на те, що ТОВ «фірма РАСАВА» не доведено та документально не підтверджено неправомірність прийнятих замовником рішень у процедурі закупівлі «Реконструкція будівлі суду по вулиці Пилипа Орлика, 5 в м. Корсунь-Шевченківський, Черкаської області (код ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), номер оголошення на веб порталі Уповноваженого органу UA-2019-09-27-000392-b, а отже рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 29 листопада 2019 року № 17721-р/пк-пз є необґрунтованим та безпідставним.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. При цьому, вказує на те, що наведене судом першої інстанції обгрунтування є вичерпним, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не свідчать про його помилковість. Наголошує, що застосувавши дискримінаційний підхід під час розгляду пропозицій учасників, а саме - відхиливши пропозицію скаржника з підстав, наведених у протоколі засідання тендерного комітету від 21 жовтня 2019 року № 152, та не відхиливши пропозицію ТОВ "Основа-Будмонтаж", яка не відповідала умовам Документації, замовник порушив право ТОВ "фірма РАСАВА" на об`єктивний та неупереджений розгляд його пропозиції

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що Територіальним управлінням ДСА України у Черкаській області проведені відкриті торги за предметом закупівлі «Реконструкція будівлі суду по вулиці Пилипа Орлика, 5 в м. Корсунь-Шевченківський, Черкаської області (код ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), номер оголошення на веб порталі Уповноваженого органу UA-2019-09-27-000392-b.

На відкритих торгах прийняли участь чотири учасники, які подали тендерні пропозиції, а саме: ТОВ «фірма РАСАВА», ТОВ «БТК-ЛАД ПЛЮС», ТОВ «Основа-Будмонтаж», ТОВ «Черкасиміськбуд».

Протоколом засідання тендерного комітету № 160 від 31 жовтня 2019 року визнано переможцем торгів ТОВ «Основа-Будмонтаж».

Зі змісту протоколів засідань тендерного комітету № 152 від 21 жовтня 2019 року, № 157 ВІД 28 жовтня 2019 року вбачається, що пропозиції ТОВ «фірма РАСАВА» та ТОВ «БТК-ЛАД ПЛЮС» відхилено замовником згідно зі ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Поряд з викладеним суд встановив, що ТОВ «фірма РАСАВА» через електронну систему закупівель до органу оскарження подано скаргу від 11 листопада 2019 року № UA-2019-09-27-000392-b.a2 щодо порушення територіальним управлінням Державної судової адміністрації України у Черкаській області порядку проведення процедури закупівлі за предметом «ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2019-09-27-000392-b та просило зобов`язати замовника скасувати рішення про відхилення пропозиції скаржника та рішення про визначення переможця процедури закупівлі.

Рішенням постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 14 листопада 2019 року № 16634-р/пк-пз скарга прийнято до розгляду.

При цьому, за результатами розгляду скарги, постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийнято рішення від 29 листопада 2019 року № 17721-р/пк-пз, яким скаргу ТОВ «фірма РАСАВА» частково задоволено шляхом зобов`язання замовника - Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області скасувати рішення про визначення ТОВ «Основа-Будмонтаж» переможцем процедури закупівлі «Реконструкція будівлі суду по вулиці Пилипа Орлика, 5 в м. Корсунь-Шевченківський, Черкаської області (код ДК 021:2015 - 45450000- 6 - Інші завершальні будівельні роботи), номер оголошення на веб порталі Уповноваженого органу UA-2019-09-27-000392-b, оскільки пропозиція переможця не відповідала умовам тендерної документації замовника та мала бути відхилена на підставі вимог ст. 30 Закону.

Вважаючи прийняте відповідачем оскаржуване рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

На підставі встановлених вище обставин, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача шляхом визнання протиправним та скасування рішення Антимонопольного комітету № 17721-р/пк-пз від 29 листопада 2019 року, яке, за наслідком розгляду спірних правовідносин судом, є законним та обґрунтованим, відтак, підстави для задоволення даного адміністративного позову - відсутні.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції встановлено Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII).

Згідно з ч. 3 ст. 8 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України (далі - орган оскарження).

За визначенням ст. 1 Закону № 922-VIII суб`єктом оскарження є фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Відповідно до ст. 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги. Суб`єкт оскарження та замовник можуть надавати висновки експертів і спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями. Висновки таких представників державних органів, експертів та спеціалістів оприлюднюються в електронній системі закупівель та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.

За результатами розгляду скарги орган оскарження приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються, окрім іншого, підстави та обґрунтування прийняття рішення.

Згідно з ч. 9 ст. 18 Закону N 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або не оприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема, зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Зі змісту оскаржуваного рішення, зокрема, з п.1.2. вбачається, що замовником неправомірно відхилено пропозицію скаржника TОB «фірма РАСАВА» в частині нарахування додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами.

Крім цього, у п.2.5. рішення, зазначено, що переможець торгів ТОВ «Основа-Будмонтаж» у своїй пропозиції надав форму 1ДФ за 2 квартал, що не відповідає умовам тендерної документації замовника.

У рішенні про задоволення скарги відповідач посилається на те, що тендерна документація не містить окремих вимог щодо необхідності надання пояснювальної записки щодо прогнозованого рівня інфляції, а у складі пропозиції переможця міститься форма 1ДФ (файл « 01_Кваліфікація Основа, ст.24), за ІІ квартал, що не відповідає умовам документації в цій частині.

Так, п. 29 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу (ст. 22 Закону № 922-VIII).

Тендерна документація повинна містити:

1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до ст. 16, вимоги, встановлені ст. 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам ст. 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз «або еквівалент». Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;

4) кількість товару та місце його поставки;

5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);

9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм «ціна» повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);

10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;

11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Згідно з ч. 1 ст. 25 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у ст. 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених ст. 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у ст. 17 і ч. 7 ст. 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Відповідно абз. 2 п. 1, п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Здійснивши системний аналіз вказаних вище положень чинного законодавства, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що перелік документів, які мають підтверджувати відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям, як і самі критерії, визначаються в тендерній документації. При цьому замовник вправі відхилити тендерну пропозицію в разі, якщо вона не відповідає умовам тендерної документації.

Отже, виходячи із вказаних норм Закону України «Про публічні закупівлі», слідує, що до розгляду та оцінки допускаються тендерні пропозиції учасників, які відповідають кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону, а тендерні пропозиції мають узгоджуватися із умовами тендерної документації.

При цьому, формальні (несуттєві) помилки, допущені в оформленні тендерної пропозиції, які не впливають на її зміст, не є підставою для відхилення такої тендерної пропозиції.

Так, позивач, в обґрунтування протиправності п.1.2. Рішення від 29 листопада 2019 року № 17721-р/пк-пз, зазначив, що в пояснювальній записці учасника (скаржника) ТОВ «фірма РАСАВА» визначено прогнозний рівень інфляції в будівництві першого року будівництва на рівні 1,103 (що відповідає прогнозним показникам інфляції, схваленим Кабінетом Міністрів України), тоді як в договірній ціні встановлено суму на покриття інфляційних процесів в розмірі 60000 грн, яка є значно меншою, ніж у перерахунку до встановленого коефіцієнту.

На думку позивача, надана учасником договірна ціна (тендерна пропозиція) сформована не у відповідності до вимог ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 та національних стандартів України з ціноутворення у будівництві, а тому тендерна пропозиція учасника не відповідає технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим у Додатку 2 до Тендерної документації, що є загрозою щодо виконання робіт відповідно до інвестиційного проекту замовника.

Як вірно звернув увагу суд першої інстанції, відповідно до протоколу засідання тендерного комітету від 21 жовтня 2019 № 152 підставою для відхилення пропозиції ТОВ «фірма РАСАВА» стало порушення п.6 розділу ПІ Тендерної документації, а саме: учасником сформовано суму на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами не у відповідності до вимог ДСТУ Б.Д. 1.1- 1:2013, прийнятих Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2013 року № 293.

Згідно з пп. 6.2.12 ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 до складу ціни пропозиції учасника конкурсних торгів (договірної ціни незалежно від її виду) включаються кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, призначені на відшкодування збільшення вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, спричинене інфляцією, яка може відбутися протягом будівництва. Кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховуються виходячи зі строків будівництва, виду будівництва, структури робіт, вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, врахованих у ціні пропозиції учасника конкурсних торгів (договірній ціні) та на підставі прогнозних рівнів інфляції на наступні періоди, що схвалюються Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, ТОВ «фірма РАСАВА» в скарзі від 11 листопада 2019 № UA-2019-09-27-000392-b.a2 зазначило, що у складі пропозиції скаржника надано розрахунок Договірної ціни, згідно з яким сума на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами становить 60000,00 грн без ПДВ - пункт 10 Договірної ціни (72000 грн з ПДВ).

Так, у складі пропозиції ТОВ «фірма РАСАВА» міститься договірна ціна, в якій, зокрема, вказано «кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами - 60» (файл «З ІНФОРМАЦІЯ ПРО ТЕХНІЧНІ ЯКІСНІ ТА КІЛЬКІСНІ ХАР-КИ ЧАСТИНА 2.pdf»).

На думку ТОВ «фірма РАСАВА», розмір коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховується учасником самостійно. При цьому, ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 не встановлює обмежень в частині мінімального розміру таких коштів у складі розрахунку договірної ціни підрядника. В той же час, ТОВ «фірма РАСАВА» підкреслює, що замовник робить висновки щодо некоректного розрахунку зазначених витрат виключно на підставі одного з показників, а саме - прогнозного рівня інфляції на 2020 рік, що схвалений Кабінетом Міністрів України та згідно з пояснювальною запискою, подання якої у складі Пропозиції не вимагалось згідно з тендерною документацією.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновками, викладеними в рішенні відповідача від 29 листопада 2019 року № 17721-р/пк-пз, що позивачем не доведено та документально не підтверджено, що сформована ТОВ «фірма РАСАВА» сума на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розрахована не у відповідності до ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013.

При цьому, апелянт не навів належних та достатніх обґрунтувань щодо невідповідності розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) ТОВ «фірма РАСАВА» Правилам визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013, прийнятих наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2013 року № 293.

Судова колегія погоджується з твердженням суду першої інстанції про те, що тендерна документація не містить окремих вимог щодо необхідності надання пояснювальної записки щодо прогнозованого рівня інфляції.

Оскаржуючи п.2.5 Рішення від 29 листопада 2019 року № 17721-р/пк-пз, позивач зазначив, що оскільки відповідно до інформації оприлюдненої на веб порталі Уповноваженого органу переможцем ТОВ «Основа-Будмонтаж» було подано свою пропозицію 11 жовтня 2019 року, обов`язок подання форми № 1ДФ за ІІІ квартал у ТОВ «Основа- Будмонтаж» до контролюючого органу, що встановлений чинним законодавством, закінчувався 11 листопада 2019.

У тексті апеляційної скарги позивач вказує на те, що у ТОВ «Основа-Будмонтаж» було право на подання зазначеного податкового розрахунку форма № 1ДФ до 11 жовтня 2019 року та не було обов`язку подавати його станом на 11 жовтня 2019 року, відтак, тендерним комітетом вірно вирішено, що форма № 1ДФ за 2 квартал 2019 року подана правомірно.

Однак, відповідно до п. 1 розділу ІІІ Документації Пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель з накладенням електронного цифрового підпису (ЕЦП) уповноваженої особи учасника на Пропозицію, оскільки згідно з ч. 3 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» під час використання електронної системи закупівель з метою подання Пропозицій і здійснення їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" шляхом завантаження файлів, зокрема, з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям згідно з п. 5 Розділу III Документації.

Пунктом 1 розділу III Документації передбачено, що на підтвердження відповідності встановленим кваліфікаційним критеріям, Учасник повинен надати у складі Пропозиції наступні документи, зокрема, копія форми № 1ДФ, затвердженого за останній звітний період на момент подачі пропозиції1).

Відповідно до пункту 2.1 «Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4 «Про затвердження форми Податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1ДФ)» податковий розрахунок подається окремо за кожний квартал (податковий період) протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного кварталу. Окремий податковий розрахунок за календарний рік не подається.

Згідно з інформацією, оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу переможцем було подано свою Пропозицію 11 жовтня 2019 року, відтак, вірним є висновок відповідача, що останній звітний період на момент подання Пропозиції є III квартал.

При цьому, у складі Пропозиції переможця міститься форма 1ДФ (файл « 01_Кваліфікація Основа», ст.24), за ІІ квартал, що не відповідає умовам Документації в цій частині.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді А.Ю. Коротких

І.В. Федотов

Повний текст постанови складено "25" січня 2021 року.