Справа № 640/21547/18
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2021 року м. Київ № 640/21547/18

Окружним адміністративним судом міста Києва у складі судді Маруліної Л.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до Приватного акціонерного товариства «Юность-2»

про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Приватного акціонерного товариства «Юність-2» (далі також - відповідач, ПрАТ «Юность-2»), в якому просить застосувати заходи реагування до Приватного акціонерного товариства «Юность-2» по вулиці Шолом-Алейхема, 2-А в Деснянському районі м. Києва до повного зупинення роботи приміщень шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на вхідні двері приміщень на території товариства - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті від 24.10.2018 року №342, складеному за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ПрАТ «Юность-2». Зазначено, що перелічені в Акті №342 порушення щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі. Позивач звертає увагу суду, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.01.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Через канцелярію суду 13.01.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечує з огляду на те, що ПрАТ «Юность-2» усунуто більшу частину порушень, усунення яких вимагалось Приписом №123, про що повідомлено позивача. Звертає увагу суду на те, що значна частина порушень усунена ПрАТ «Юность-2», що не перевірено відповідачем; частина порушень не відноситься до категорії таких, що становлять небезпеку для життя та здоров`я людей; віднесення порушень до категорії, які становлять небезпеку або реальну загрозу для життя та здоров`я людей ґрунтуються на припущеннях позивача і не містять реальних обґрунтованих доказів; частина порушень ґрунтуються на ревалентному законодавстві та відповідає нормам законодавства України на момент погодження проектної документації та введення об`єкта в експлуатацію; частина порушень стосується орендарів та суборендарів.

Також, через канцелярію суду 24.01.2019 року відповідачем подано клопотання про долучення доказів до справи, долучено копію Акту №18 від 23.01.2019 року Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Позивачем через канцелярію суду 11.02.2019 року подано відповідь на відзив, де зазначено про проведення позапланової перевірки приміщення та території ПрАТ «Юность-2», за результатами якої складено Акт перевірки від 23.01.2019 року №18, в якому зафіксовано 6 порушень у сфері пожежної та техногенної небезпеки. Вказані порушення у своїй сукупності сприяють виникненню та швидкому розповсюдженню пожежі, перешкоджають успішній евакуації та ускладнює оперативну ліквідацію пожежно-рятувальними підрозділами, а також створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають, працюють в приміщенні ринку ПрАТ «Юность-2».

Відповідачем 09.04.2019 року через канцелярію суду подано клопотання про долучення доказів, де зазначено, що ПрАТ «Юность-2» усунуло 17 із 19 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зафіксованих в Акті №342 від 24.10.2018 року. Згідно останнього Акту №89 у товариства виявлено лише два не усунутих порушення, для усунення яких потрібно довший час.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

На підставі наказу Головного управління ДСНС у м. Києві від 19.10.2018 року №635 «Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки» та посвідчення від 22.10.2018 року № 3323 проведено позапланову перевірку приміщення ПрАТ «Юность-2», розташованого за адресою: вулиця Шолом-Алейхема, 2-А в Деснянському районі м. Києва, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, за результатами якої складено Акт від 24.10.2018 року №342.

Примірник Акту №342 вручено особисто т.в.о. директора ПрАТ «Юность-2» - Галич Наталії Василівні, про що зроблено відповідний запис в Акті перевірки. уповноваженій особі суб`єкта господарювання, який був присутній під час перевірки, начальнику адміністративно господарського відділу - Тарасенку О.В., про що зроблена відмітка в акті.

Перелічені порушення, які зазначені в Акті №342, щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, у зв`язку з чим позивач звернувся до адміністративного суду з даним позовом.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, додаткові пояснення та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі також - Закон).

Так, виходячи з положень статті 1 та 4 Закону (далі по тексту нормативно-правові акти наведені в редакції, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з частиною першою статті 5 Закону, планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Частиною шостою статті 7 Закону передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Кодекс цивільного захисту України (далі також - КЦЗ України) регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (стаття 1 КЦЗ України).

Відповідно до статті 64 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно статті 66 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (пункт 1 частини першої статті 70 КЦЗ України).

Положеннями частини другої статті 70 КЦЗ України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з системного аналізу вказаних вище правових норм, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації об`єкта.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ ППБУ, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб.

При цьому, єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності товариства є факт створення ним загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

Така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. При цьому, оскільки обов`язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.

Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву та долучених до матеріалів справи в подальшому клопотаннях просив суд відмовити в задоволенні позову, з тих підстав, що ним усунуто майже всі порушення, встановлені актом перевірки.

Крім того, як зазначено відповідачем, згідно останнього акту перевірки №89 у товариства виявлено такі порушення, що залишилось усунути: 1) відсутній захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель та споруд»; 2) тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам (підсобних приміщень підвалу) відповідно до п.п. 6.2, 6.3, 6.4, табл. 3 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги».

З приводу цих порушень, Товариством укладено Договір на проведення робіт по проектуванню та монтажу системи блискавкозахисту; для усунення цього порушення потрібен довший час, ніж встановлений приписом №123, оскільки передбачає розроблення проекту , розроблення та монтаж необхідних установок. Копія договору долучена до відзиву на позовну заяву додатком №9.

З приводу невідповідності типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах підсобних приміщень підвалу нормам ДБН зазначено, що ПрАТ «Юность-2» вживає всіх необхідних заходів, направлених на усунення цього порушення. Дане порушення само по собі не призводить до виникнення пожежонебезпечних ситуацій, не заважає евакуації людей на випадок пожежі або іншої ситуації, і не становить жодної небезпеки для життя чи здоров`я людей.

Часткове усунення недоліків підтверджується долученими до відзиву доказами, а саме: копія Попередження орендарям з додатками; фото усунення порушення; копія акту на закриття прихованих робіт б/н від 28.08.1997 року; фото усунення порушень; копія Договору на проведення робіт по проектуванню та монтажу системи блискавкозахисту; фото усунення порушення; копія Акту про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта №223; копія Акту про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта №308; копія Договору про вогнезахисне обробляння дерев`яних конструкцій горища; фото усунення порушення, копія Договору на проведення робіт по проектуванню та монтажу системи протипожежного захисту меблевого магазину, іншими фото, що містяться в матеріалах справи та є доказами усунення та проведення робіт по усуненню порушень.

Крім того, суд бере до уваги подані клопотання відповідача про долучення доказів до справи, згідно яких долучено: копія заяви ПрАТ «Юность-2» за вих. №2 від 14.01.2019 року; копія посвідчення №645 від 21.01.2019 року на проведення перевірки Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві; копія Акту №18 від 23.01.2019 року Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві; копія Акту №89 від 08.04.2019 року Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на підтвердження усунення відповідачем зазначених в актах порушень.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідачем вживаються заходи по усуненню вимог порушень, встановлених в акті перевірки.

З аналізу наданих позивачем доказів, суд дійшов висновку про усунення відповідачем порушень, встановлених актом перевірки, в той час, як ті, що залишились не усунутими, не становлять загрози життю та/або здоров`ю людей.

При цьому суд враховує, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Приватного акціонерного товариства «Юность-2» позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають братись до уваги принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Суд дійшов висновку, що незначна кількість не усунених недоліків не є критичними та не становлять загрози життю та здоров`ю людей. Натомість застосування заходів реагування до Приватного акціонерного товариства «Юность-2» по вулиці Шолом-Алейхема, 2-А в Деснянському районі м. Києва до повного зупинення роботи приміщень шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на вхідні двері приміщень на території товариства - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, порушить принцип пропорційності порушення і покарання та призведе до значних збитків при здійсненні фінансово-господарської діяльності та упущення економічної вигоди.

У той же час, позивачем не доведено обґрунтованості обрання такого заходу як повне зупинення експлуатації (роботи) Приватного акціонерного товариства «Юность-2» та ступінь загрози життю та здоров`ю громадян, з урахуванням виявлених у ході перевірки порушень з огляду на усунення вказаних порушень позивачем, позаяк, позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд дійшов висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Юность-2» про застосування заходів реагування відмовити.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул.. Володимирська, 13 );

Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Юность-2» (02192, м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 2-А, ).

Повне судове рішення складено 26.01.2021

Суддя Л.О. Маруліна