Справа № 420/12967/20
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2021 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого по справі судді Бжассо Н.В.,

розглянув в порядку письмового провадження в м. Одеса за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЮНІОН ГРУП» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року, визнання протиправною та скасування картки відмови № UA 500490/2020/00050 від 02.10.2020 року

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЮНІОН ГРУП» до Одеської митниці Держмитслужби, за результатом розгляду якого позивач просить суд:

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500490/2020/00050 від 02.10.2020 року.

Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЮНІОН ГРУП» понесені позивачем судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 06.07.2019 року між компанією «YIWU JIAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED» (Китай), як продавцем, та ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП», як покупцем, укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) №0607/1, за умовами якого Продавець зобов`язується продати (передати у власність) Покупцеві, а Покупець зобов`язується купити (прийняти та оплатити) товари, кількість, асортимент і технічні умови яких зазначені у інвойсах, що складають невід`ємну частину цього Договору. На виконання умов зазначеного контракту підприємство-нерезидент, відправник, «YIWU JІAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED» поставило позивачу партію товару - іграшки колісні з пластмаси та металу. Торговельна марка «BEST SCOOTER». Виробник «YIWU JIAYU ІМР.&ЕХР. CO., LTD на виробничих потужностях JIA YU TOY TRADE CO., LTD», країна виробництва Китай. З метою здійснення митного оформлення товару, Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 01.10.2020 року була подана митна декларація № UA500490/2020/503278, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору. До митного оформлення позивачем було надано документи: пакувальний лист від 30.07.2020 року; рахунок-фактуру (інвойс) від 30.07.2020 року; коносамент від 30.09.2020 року; автотранспортну накладну від 29.09.2020 року; декларацію про походження товару від 30.07.2020 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 30.07.2020 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 06.07.2019 року; доповнення до контракту (додаткова угода № 1 та додаткова угода № 4); договір про надання послуг митного брокера від 16.09.2020 року; некласифікований внутрішній договір від 05.03.2018 року; акт зважування від 30.09.2020 року; свідоцтва на знак для товарів від 25.03.2020 року; копія митної декларації країни відправлення від 10.08.2020 року. Позивач зазначає, що митним органом було ініційовано процедуру консультацій , в ході яких позивач надав додаткові документи та відомості. 02.10.2020 року Одеська митниця Держмитслужби склала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи попуску пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500490/2020/00050 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року, яким відповідач здійснив коригування митної вартості за резервним методом. Позивач зазначає, що встановивши відсутність достатніх відомостей, які підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. Представник позивача зазначає, що надані до митного оформлення інвойси і є специфікаціями у відповідності до п. 1.1 Контракту від 06.07.2019 року. Умовами контракту передбачено свободу сторін договору у здійсненні взаєморозрахунків. Щодо доводів митного органу з приводу того, що не конкретизовані відомості про виробника товарів у пакувальному листі, позивач зазначає, що надав до митного оформлення угоду від 05.03.2018 року та її переклад, згідно з якою YIWU JIAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED виробляє товари спільно з JIA YU TOY TRADE CO. LTD. Щодо розбіжностей у номерах та датах коносаментів, представник позивача зазначає, що вказані документи стосуються одного є того ж вантажу, проте, оформляються на різних етапах морського перевезення. Представник позивача зазначає, що маркування товарів вказано у митній декларації та розбіжності у відомостях щодо маркування товарів на є підставою для коригування митної вартості товару. Вимагаючи від декларанта відомості про розмір понесених витрат на пакування, митний орган не врахував, що поставка товару здійснювалася у незворотній тарі, вартість якої входить у ціну товару. Щодо посилання митного органу на ненадання доповнень до спільної угоди від 05.03.2018 року між YIWU JIAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED та JIA YU TOY TRADE CO. LTD, представник позивача зазначає, що у позивача не існує можливості надавати митному органу документи, які не стосуються підтвердження вартості товару, що декларується. Щодо вимоги митного органу надати переклад декларації країни відправлення, представник позивача зазначає, що вказана вимога не передбачена Митним кодексом України.

Ухвалою суду від 30.11.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

21.12.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, з огляду на який відповідач не погоджується з позовними вимогами ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮРІОН ГРУП», вважає їх необґрунтованими та такими, що не належать до задоволення. Представник відповідача зазначає, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці Держмитслужби разом з митною декларацією містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларантом не було надано до митниці витребувані додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст.54 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови органу доходів і зборів у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Суд розглянув матеріали справи, всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінив надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності та робить наступні висновки.

06.07.2019 року між компанією «YIWU JIAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED» (Китай) (продавець) та ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» (покупець) укладено зовнішньоекономічний договір поставки товару №0607/1, за умовами якого продавець зобов`язується продати (передати у власність) покупцеві, а покупець зобов`язується купити (прийняти та оплатити) товари, кількість, асортимент і технічні умови яких зазначені у інвойсах, що складають невід`ємну частину цього Договору.

Пунктом 2.1 договору передбачено, що ціна на товари, їх кількість та асортимент, що поставляються за цим договором, зазначені у інвойсах на кожну окрему поставку.

Згідно з п. 5.1 договору, розрахунки за кожну партію товару здійснюються в безготівковій формі на умовах оплати за фактично поставлений товар. Можливе здійснення передплати за партію товару на умовах, що зазначені у відповідному інвойсі.

Згідно з п. 4.3 додаткової угоди № 4 від 10.08.2020 року до договору поставки № 0607/1, оплата може здійснюватись як на умовах передоплати, так і на умовах відстрочення платежу.

Також, згідно з п. 5.6 додаткової угоди № 4 від 10.08.2020 року, товар поставляється покупцю у безповоротній упаковці.

На виконання умов зазначеного контракту компанія «YIWU JІAYU IMPORT AND EXPORT CO. LIMITED» поставило ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮРІОН ГРУП» партію товару - іграшки колісні з пластмаси та металу: самокати двоколісні. Торговельна марка «BEST SCOOTER». Виробник «YІ WU JIAYU ІМР.&ЕХР. CO., LTD на виробничих потужностях JIA YU TOY TRADE CO., LTD», країна виробництва Китай.

З метою здійснення митного оформлення товару позивач до Одеської митниці Держмитслужби 01.10.2020 року подав митну декларацію №UA500490/2020/503278, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору.

ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» до митного оформлення було надано:

пакувальний лист № J25420-379-PL від 30.07.2020 року; рахунок-фактуру (інвойс) № J25420-379 від 30.07.2020 року; коносамент MEDUN8502456 від 30.09.2020 року; автотранспортну накладну № 3906 від 29.09.2020 року; декларацію про походження товару № J25420-379 від 30.07.2020 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J25420-379-PR від 30.07.2020 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 0607/1 від 06.07.2019 року; додаткові угоди № 1 від 06.07.2020 року, № 4 від 10.08.2020 року; некласифікований внутрішній договір від 05.03.2018 року; договір про надання послуг митного брокера № 1609/20 від 16.09.2020 року; акт зважування № 118131 від 30.09.2020 року; копія митної декларації країни відправлення № 17921252 від 10.08.2020 року.

Позивач вважав, що надані документи у повній мірі підтверджували митну вартість товару, базувались на об`єктивних, достовірних, документально підтверджених даних, які підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар.

02.10.2020 року декларант надав до митного органу пояснення № 1 та пояснення № 2, додатком до яких є свідоцтва на знак для товарів від 25.03.2020 року та переклад митної декларації країни відправлення.

02.10.2020 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500490/2020/00050.

В обставинах прийняття Рішення зазначено, що митним органом було проведено аналіз бази даних ПІК АСМО «Інспектор 2006» ЄАІС Держмитслужби та встановлено, що раніше визнані митними органами митні вартості товару № 1 є більшими і становить 5,52 дол. США за кг.

З огляду на рішення про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року, відповідачем були виявлені наступні розбіжності у документах, які були надані позивачем:

1) Відповідно п.4.3 додаткової угоди від 10.08.2020 №4 «оплата може здійснюватися як на умовах передоплати, та і на умовах відстрочення платежу», проте у наданому інвойсі від 30.07.2020 №J25420-379 умови передоплати не зазначені. Слід зазначати, що у наданому інвойсі 30.07.2020 № J25420-379 взагалі не зазначені умови оплати за товари;

2) У товаросупровідних документах не конкретизовані відомості про виробника товарів - у пакувальному листі від 30.07.2020 № J25420-379-PL відомості про виробника товарів наведені наступним чином: YI WU JIAYU ІМР.&ЕХР. CO., LTD (JIA YU TOY TRADE CO., LTD), тобто є незрозумілим яка саме особа заявляє про себе як про виробника товарів;

3) У товаросупровідних документах містяться розбіжності відомостей щодо номеру коносаменту: MEDUN8502456 ( відповідно до коносаменту від 07.08.2020 №MEDUN8502456), 177XNMNMN1T471A (відповідно до митної декларації країни відправлення від 01.08.220 №17921252). Слід зазначити, що коносамент №177XNMNMN1T471A, відомості про який наведені у митній декларації країни відправлення від 01.08.2020 №17921252 до митного оформлення не надавався;

4) У наданому інвойсі від 30.07.2020 № J25420-379 відомості про торговельну марку товарів відсутні;

5) Відповідно до пп.в) п.1 ч.Ю ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, додається вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, повязаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарі;

6) Відповідно до пункту 5 спільної угоди б/н від 05.03.2018 між YI WU JIAYU ІМР.&ЕХР. CO., LTD га ЛА YU TOY TRADE CO., LTD «основне обладнання, споруди та всі інші ресурси будуть представлені у додатку А», проте жодних доповнень до зазначеного контракту до митного оформлення не надавались.

7) Копії декларації країни відправлення від 01.08.2020 №17921252 надано без перекладу на державну мову;

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, (далі МКУ), митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 МКУ, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 МКУ, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

З огляду на ч.1 ст.53 МКУ, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч.1 ст.54 МКУ, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.4 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

У відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з ч.6 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.55 МКУ, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ст.57 МКУ, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.58 МКУ, основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Перевіряючи правильність висновків митного органу, судом встановлено наступне.

З приводу доводів відповідача, як підстави для коригування митної вартості, щодо відсутності у наданому до митного оформлення інвойсу умов оплати за товар, суд зазначає наступне.

Згідно з умовами договору №0607/1 від 06.07.2019 року, в інвойсі мають бути визначені кількість, асортимент і технічні характеристики товару (п. 1.1) та ціни на товари, їх кількість та асортимент(п. 2.2).

Пункт 5.1 договору містить вимогу щодо зазначення в інвойсі умов передплати за товар.

При цьому, згідно з п. 5.1 договору, розрахунки за кожну партію товару здійснюються в безготівковій формі на умовах оплати за фактично поставлений товар.

Згідно з п. 4.3 додаткової угоди № 4 від 10.08.2020 року до договору поставки № 0607/1, оплата може здійснюватись як на умовах передоплати, так і на умовах відстрочення платежу.

Вимог щодо зазначення у інвойсі умов оплати товару, у випадку, коли товар оплачується після надходження до України, ані договір №0607/1 від 06.07.2019 року, ані додаткові угоди не місять.

Суд зазначає, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Зазначені висновки суду відповідають висновкам, що наведені у постанові Верховного Суду від 12.03.2019 року по справі №803/3649/15.

Також, суд вважає безпідставними та такими, що не відповідають вимогам МК України, посилання відповідача, як на підставу для коригування митної вартості товару, ненадання ТОВ «ТК ЮНІОН ГРУП» до митного оформлення перекладу декларації країни відправлення, оскільки відповідно до ч.2 ст.53 та ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, який надається у випадку, коли документи, що підтверджують митну вартість містять розбіжності.

Суд зазначає, що ненадання до митного оформлення перекладу копії митної декларації країни відправлення, жодним чином не впливає на числові значення митної вартості товару. Відповідач не надав суду та не зазначив у рішенні про коригування митної вартості, які саме складові митної вартості товару неможливо перевірити без дослідження перекладу декларації країни відправлення.

Крім того, з огляду на повідомлення № 2 від 02.10.2020 року, позивач надав відповідачу переклад митної декларації країни відправлення.

Відповідач, у якості однієї із розбіжностей, що виявлені в документах позивача, зазначив, що у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі,) відсутня будь-яка інформація щодо включення/не включення даних складових митної вартості (вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням) до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Так, згідно з правилом А.9 Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати Інкотермс в редакції від 01.01.2011 року, за умовами перевезення CFR, продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару, яке він організує (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно відвантажувати товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Упаковка повинна містити належне маркування.

Так, згідно з інвойсом № J25420-379 від 30.07.2020 року, поставка здійснюється на умовах: CFR- CHORNOMORSK.

Також, згідно з п. 5.6 додаткової угоди № 4 від 10.08.2020 року, товар поставляється покупцю у безповоротній упаковці.

Тобто, суд зазначає, що наведені вище висновки митного органу є помилковими, оскільки, як вказав вище суд умови поставки CFR передбачають, що обов`язок пакування і маркування лежить на постачальнику. Витрати з пакування товару покладаються на постачальника. Зазначені витрати входять до ціни товару та додатковому відшкодуванню зі сторони покупця не підлягають.

Щодо тверджень митного органу з приводу того, що у товаросупровідних документах не конкретизовані відомості про виробника товарів, зазначення в пакувальному листі №J25420-379-PL від 30.07.2020 року відомостей про виробника товарів - YI WU JIAYU IMP.&EXP. CO., LTD (JIA YU TOY TRADE CO., LTD), суд зазначає, що з огляду на надану під час митного оформлення копію угоди про спільну діяльність «YIWU JIAYU IMP.&EXP. CO., LTD» та «JIA YU TOY TRADE CO., LTD» від 05.03.2018 року, а також її переклад, метою такої угоди є спільне виробництво іграшок та супутніх товарів зусиллями та потужностями сторін угоди. Тобто «YIWU JIAYU IMP.&EXP. CO., LTD» та «JIA YU TOY TRADE CO., LTD» разом (спільними зусиллями) виробляють іграшки та супутні товари.

При цьому пакувальний лист № J25420-379-PL від 30.07.2020 року, інвойс № J25420-379 від 30.07.2020 року та прайс-лист № J25420-379-PR від 30.07.2020 року складені та підписані компанією «YI WU JIA YU IMP.&EXP. CO., LTD», відправником товару.

Щодо ненадання до митного оформлення додатку А до спільної угоди від 05.03.2018 року між YIWU JIAYU IMP.&EXP. CO., LTD та JIA YU TOY TRADE CO., LT, суд зазначає, що ТОВ «ТК ЮНІОН ГРУП» не є стороною вказаної угоди, відповідач не надав суду доказів та не навів обставин, яким чином відсутність додатків до спільної угоди між YIWU JIAYU IMP.&EXP. CO., LTD та JIA YU TOY TRADE CO., LT впливає на числові показники митної вартості товару.

Щодо доводів відповідача з приводу того, що в інвойсі не зазначено торговельну марку товару, суд зазначає, що у наданому до митного оформлення інвойсі № J25420-379 від 30.07.2020 року дійсно не зазначено відомості про торговельну марку товару, проте, такі відомості, згідно з умовами контракту не є обов`язковими до зазначення в інвойсі. До митного оформлення ТОВ «ТК ЮНІОН ГРУП» надало пакувальний лист від 30.07.2020 року, прайс-лист від 30.07.2020 року, які містять відомості щодо торговельної марки товару.

Щодо розбіжностей у товаросупровідних документах стосовно номеру коносаменту, суд зазначає, що декларантом у поясненнях № 1 від 02.10.2020 року було надано пояснення митному органу з приводу того, що спочатку відправником був оформлений лінійний коносамент під номером 177XNMNMN1T471A щодо перевезення вантажу з зазначенням ваги вантажу та номеру контейнеру. Домашній коносамент видається вже безпосередньо експедитором зі вказівкою даних про фактичних відправника та одержувача вантажу. Після оформлення лінійного коносаменту був виданий домашній коносамент № MEDUN8502456 від 07.08.2020.

Суд вважає доводи позивача обґрунтованими, оскільки номер контейнеру САRU9613906, в якому поставлявся товар, повністю співпадає із відповідними відомостями в експортній декларації, інвойсі та автотранспортній накладній.

Посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ЄАІС не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта усіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

З огляду на вищевикладене, суд робить висновок, що встановлені відповідачем недоліки щодо розбіжностей у документах, що були надані позивачем є безпідставними та, відповідно, рішення про коригування митної вартості та картка відмови, що прийняті на підставі встановлених відповідачем розбіжностей, є такими, що належать до скасування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням викладеного, суд робить висновок, що відповідач по справі прийняв рішення про коригування митної вартості, за відсутністю обґрунтованих підстав вважати заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів неповними, недостовірними чи з розбіжностями, у зв`язку з чим, під час здійснення митного контролю правильності визначення позивачем митної вартості товарів, діяв у спосіб, що не відповідає вимогам Митного кодексу України, застосувавши другорядний метод визначення митної вартості товару, за наявності законних підстав для застосування основного методу за ціною договору.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що за звернення до суду із зазначеним адміністративним позовом позивач сплатив судовий збір у розмірі 4204,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 356 від 16.11.2020 року, який має бути стягнутий з відповідача на користь позивача.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Позивач просить суд стягнути з відповідачів на його користь 4000,00 грн. витрат на правничу допомогу, на підтвердження яких надає суду: угоду про надання правової допомоги № 25/09/19 від 25.09.2019 року, додаткову угоду № 1 від 17.11.2020 року, акт приймання-передачі наданих послуг від 25.12.2020 року, звіт щодо обсягу та вартості витраченого ефективного часу від 25.12.2020 року, платіжне доручення.

У постанові від 24.01.2019 року у справі № 910/15944/17 Верховний Суд зауважив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Проте, суд зазначає, що при наданні адвокатом правничої допомоги позивачу на суму 4000,00 грн. було визначено 1000,00 грн. за супровід справи в Одеському окружному адміністративному суді, П`ятому апеляційному адміністративному суді.

Разом з тим, справа № 420/12967/20 слухається Одеським окружним адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), що не передбачає супроводу, а апеляційне оскарження взагалі не відбувалося та не може бути враховано при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат за результатом розгляду справи у суді першої інстанції.

Таким чином, суд вважає за можливе присудити на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу по цій справі у сумі 3000,00 грн.

Керуючись ст.ст.2, 3, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 139, 205, 243, 245, 246, 257-262, 295, 382 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЮНІОН ГРУП» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року, визнання протиправною та скасування картки відмови № UA 500490/2020/00050 від 02.10.2020 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA500490/2020/500017/2 від 02.10.2020 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500490/2020/00050 від 02.10.2020 року.

Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» () суму сплаченого судового збору в розмірі 4204,00 коп. (чотири тисячі двісті чотири гривні 00 копійок).

Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» () суму судових витрат на правничу допомогу в розмірі 3000,00 коп. (три тисячі гривень 00 копійок).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до п.15.5 ч.1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України через Одеський окружний адміністративний суд до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» (, вул. Суворова, буд. 2-А, смт. Овідіополь, Овідіопольський р-н., Одеська обл., 67801).

Відповідач Одеська митниця Держмитслужби (, вул. Івана та Юрія Лип, буд. 21А, м. Одеса, 65078).

Повний текст рішення складений та підписаний судом 29 січня 2021 року.

Суддя Н.В. Бжассо

.