Справа № 520/5988/2020
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 р. Справа № 520/5988/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державного агентства рибного господарства України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 04.09.20 року по справі № 520/5988/2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Промтех"

до Державного агентства рибного господарства України

третя особа: Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ПРОМТЕХ" (далі за текстом також - позивач, ТОВ "АГРОФІРМА "ПРОМТЕХ") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного агентства рибного господарства України (далі та текстом також відповідач, Держрибагентство), третя особа - Міністерство енергетики та захисту довкілля України, в якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність Державного агентства рибного господарства щодо встановлення лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області на 2020 рік;

- зобов`язати Державне агентство рибного господарства України узагальнити Біологічне обґрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік, розроблене Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України, в частині, що стосується Червонооскільского водосховища, та подати ці матеріали разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову в межах Червонооскільского водосховища на розгляд Міністерства енергетики та захисту довкілля України.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04 вересня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Державного агентства рибного господарства щодо встановлення лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області на 2020 рік.

Зобов`язано Державне агентство рибного господарства України узагальнити Біологічне обґрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік, розроблене Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України, в частині, що стосується Червонооскільского водосховища, та подати ці матеріали разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову в межах Червонооскільского водосховища на розгляд Міністерства енергетики та захисту довкілля України.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "ПРОМТЕХ" сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державного агентства рибного господарства України.

Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Державне агентство рибного господарства України оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене без з`ясування всіх обставин справи, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач викладає обставини справи та наводить норми, зазначені у відзиві на позовну заяву. Вказує, що суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим нормами чинного законодавства України критеріям, не може втручатися у дискрецію суб`єкта владних повноважень за межами перевірки названих критеріїв; завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективного державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади.

За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу третя особа підтримала апеляційну скаргу відповідача та за результатами апеляційного розгляду просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.01.2021 замінено третю особу - Міністерство енергетики та захисту довкілля України на правонаступника - Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що відповідно до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОФІРМА «ПРОМТЕХ» видами діяльності позивача, зокрема, є: вилов, розведення різних порід риб, виготовлення, переробка та реалізація рибних виробів.

Зазначену діяльність ТОВ «АГРОФІРМА «ПРОМТЕХ» здійснює на Червонооскільскому водосховищі в межах Харківської області.

Наказом № 375 Державного агентства рибного господарства України від 28.10.2016 затверджено перелік користувачів водних біоресурсів, яким установлено частки добування (вилову) водних біоресурсів у 2017-2021 роках. ТОВ «АГРОФІРМА «ПРОМТЕХ» включено до цього переліку.

10.01.2017 Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області надало ТОВ «АГРОФІРМА «ПРОМТЕХ» Дозвіл № 2 на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) строком дії з 10.01.2017 по 31.12.2021. У вказаному Дозволі № 2 від 01.01.2017 зазначено, зокрема: «Дозволені для вилучення види водних біоресурсів та обсяги вилучення (з посиланням на Наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України): сазан (короп) в межах прогнозу допустимого вилову, лящ в межах прогнозу допустимого вилову, плітка - в межах прогнозу допустимого вилову, плоскирка в межах прогнозу допустимого вилову, карась сріблястий в межах прогнозу допустимого вилову, щука в межах прогнозу допустимого вилову, сом - в межах прогнозу допустимого вилову, судак звичайний - в межах прогнозу допустимого вилову, інший крупний частик - в межах прогнозу допустимого вилову, інший дрібний частик, верховодка - не лімітується, рослиноїдні - не лімітуються, рак річковий в межах прогнозу допустимого вилову (Наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України «Про затвердження квот добування водних біоресурсів загальнодержавного значення» (що діє у відповідному році)».

На 2020 рік Міністерством енергетики та захисту довкілля України видано Наказ «Про затвердження лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів загальнодержавного значення затоками та дніпровських водосховищ на 2020 рік» від 11.01.2020 за № 10.

В зазначеному наказі не встановлено прогнози допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області.

Позивач зазначає, що вказане зумовлено бездіяльністю Держрибагенства, оскільки відповідачем не узагальнено матеріали та не подано відповідних лімітів та прогнозів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області (які повинні подаватися до 01.09.2019) на затвердження Міністерству енергетики та захисту довкілля України.

В результаті цього у Наказі Міністерства енергетики та захисту довкілля України «Про затвердження лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів загальнодержавного значення у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) (крім Азовського моря із затоками та дніпровських водосховищ) на 2020 рік» від 11.01.2020 за № 10 не встановлено прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області.

На думку позивача, за наслідком такої бездіяльності органу, що встановлює зазначені прогнози (а відповідно до чинного законодавства ним є Держрибагентсво - п.п. 40 п. 4 «Положення про Державне агентство рибного господарства України» від 30.09.2015) ТОВ «АГРОФІРМА «ПРОМТЕХ» не має можливості здійснювати свою господарську діяльність.

Позивач, не погоджуючись з бездіяльністю відповідача, звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, дослідивши матеріали справи, не встановив обставин, за яких ліміти для Червонооскільского водосховища не можуть встановлюватись, а прогноз допустимого вилову не можливо визначити, з огляду на що визнав протиправною бездіяльність Державного агентства рибного господарства щодо встановлення лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області на 2020 рік та зобов`язав Державне агентство рибного господарства України узагальнити Біологічне обґрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік, розроблене Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України, в частині, що стосується Червонооскільского водосховища, та подати ці матеріали разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову в межах Червонооскільского водосховища на розгляд Міністерства енергетики та захисту довкілля України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи та виходить з такого.

Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України, внутрішніх морських водах і територіальному морі, континентальному шельфі, виключній (морській) економічній зоні України та відкритому морі.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» спеціальне використання водних біоресурсів здійснюється шляхом їх вилучення з природного середовища (крім любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування в межах та обсягах безоплатного вилову) і включає, зокрема, промислове рибальство.

Згідно зі ст. 28 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» спеціальне використання водних біоресурсів (крім любительського рибальства та використання ресурсів, запаси яких формуються виключно шляхом їх штучного розведення) здійснюється відповідно до лімітів та прогнозів допустимого вилову.

З метою збереження та забезпечення раціонального використання окремих водних біоресурсів, які інтенсивно експлуатуються та/або характеризуються відповідно до наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, незадовільним станом, встановлюються ліміти промислового вилову на наступний календарний рік, які в подальшому розподіляються на квоти. Перелік видів водних біоресурсів, щодо яких встановлюються ліміти промислового вилучення, та обсяги лімітів на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, затверджує центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Для регулювання промислу водних біоресурсів, щодо яких не встановлюються ліміти вилову, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери його управління, визначає прогноз допустимого вилову на наступний календарний рік. Прогноз допустимого вилову може коригувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Спеціальне використання тих видів водних біоресурсів, щодо яких у зв`язку з особливостями їх просторового розподілу у водному об`єкті або відповідно до технічних можливостей промислу не може бути досягнуто рівня вилучення, який загрожує стану запасів ресурсів, ліміти та прогнози допустимого вилову не встановлюються.

Отже, з огляду на положення вказаної норми права спеціальне використання водних здійснюється відповідно до лімітів та прогнозів допустимого вилову. Єдиним виключенням з цього правила є те, що ліміти та прогнози допустимого вилову не встановлюються відносно тих видів водних біоресурсів, щодо яких у зв`язку з особливостями їх просторового розподілу у водному об`єкті або відповідно до технічних можливостей промислу не може бути досягнуто рівня вилучення, який загрожує стану запасів ресурсів.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» ліміти встановлюються на види (групи видів) водних біоресурсів, щодо яких здійснюється промисел на відповідних водних об`єктах, крім ізольованих об`єктів (із застосуванням споруд або технічних пристроїв, штучно створених водних об`єктів, що використовуються для цілей аквакультури) та об`єктів промислу, запаси яких формуються виключно шляхом штучного розведення водних біоресурсів.

У свою чергу, статтею 30 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено те, що за рішенням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, ліміти вилову водних біоресурсів, а також прогнози допустимого вилову можуть розподілятися на квоти, зокрема, серед користувачів для промислу.

Порядок установлення лімітів спеціального використання та визначення прогнозу допустимого вилову водних біоресурсів затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 05.12.2012 за № 1149 (надалі також - Порядок № 1149).

Згідно із п. 2 Порядку № 1149 установлення лімітів спеціального використання та визначення прогнозу допустимого вилову водних біоресурсів здійснюється щороку стосовно кожного виду водних біоресурсів у відповідних рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах).

Відповідно до п. 5 Порядку № 1149 перелік видів водних біоресурсів, стосовно яких установлюються ліміти використання, їх обсяги та визначається прогноз допустимого вилову, затверджується Мінагрополітики.

Отже, визначення лімітів спеціального використання та визначення прогнозу допустимого вилову водних біоресурсів, на момент виникнення спірних правовідносин, віднесено до повноважень Мінагрополітки (з 04.12.2019 - Міністерства енергетики та охорони довкілля), яким, зокрема, визначаються і види біоресурсів, стосовно яких не встановлюються ліміти та не визначається прогноз допустимого вилову.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» спеціальне використання водних біоресурсів здійснюється у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а у відкритому морі та у виключних економічних зонах іноземних держав - відповідно до умов міжнародних договорів України або законодавства іноземних держав.

На виконання ч. 3 ст. 27 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України (Постанова КМУ № 992 від 25.11.2015, надалі також Порядок № 922).

Відповідно до п. 2 Порядку № 992 цей Порядок визначає механізм спеціального використання водних біоресурсів, які перебувають в умовах природної волі (крім видів, внесених до Червоної книги України), у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України (далі - рибогосподарські водні об`єкти (їх частини).

Згідно з п. 4 Порядку № 992 спеціальне використання водних біоресурсів здійснюється користувачами водних біоресурсів на підставі дозволу на таке використання у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) після розподілу ліміту або прогнозу допустимого вилову на частки добування (вилову) для промислових та непромислових цілей та резерву добування (вилову).

Отже, спеціальне використання водних біоресурсів є можливим після отримання користувачем дозволу на використання біоресурсів та після розподілу ліміту або прогнозу допустимого вилову на частки добування (вилову) для промислових та непромислових цілей та резерву добування (вилову).

Разом з цим, ні Закон України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ні Порядок № 992 не передбачає того, що у разі не здійснення розподілу ліміту або прогнозу допустимого вилову (несвоєчасне здійснення такого розподілу) у користувача виникає право на спеціальне використання водних біоресурсів лише за умови наявності Дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів.

Колегія суддів зазначає, що предметом спору у цій справі є правомірність дій Державного агентства рибного господарства України щодо узагальнення поданих йому матеріалів та неподанні узагальнених матеріалів разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову до 1 вересня поточного року на розгляд Міністерства енергетики та охорони довкілля України.

Як вказано вище, перелік видів водних біоресурсів, стосовно яких установлюються ліміти використання, їх обсяги та визначається прогноз допустимого вилову, затверджується Мінагрополітики (з 04.12.2019 - Міністерства енергетики та охорони довкілля) (п. 5 Порядку № 922).

Встановлення лімітів та визначення прогнозу допустимого вилову здійснюються на підставі наукового обґрунтування (п. 6 Порядку № 922).

Наукове обґрунтування лімітів та прогнозу допустимого вилову розробляється науковими установами, підприємствами та організаціями, що належать до сфери управління Держрибагентства, Національною академією наук і Національною академією аграрних наук на замовлення Держрибагентства або суб`єктів рибного господарства і подається до 1 серпня поточного року на розгляд зазначеного Агентства. Наукове обґрунтування повинно містити: перелік методик, використаних під час проведення оцінки запасів водних біоресурсів; перелік видів водних біоресурсів, стосовно яких установлюються ліміти; результати оцінки впливу біотичних, абіотичних та антропогенних чинників на біологічний стан водних біоресурсів; обсяг вилучення водних біоресурсів за попередні п`ять років; дані про стан запасів водних біоресурсів, обсяг установлених на їх основі лімітів та прогноз допустимого вилову; висновок щодо використання окремих видів водних біоресурсів (груп видів) без установлення лімітів та визначення прогнозу допустимого вилову; пропозиції стосовно здійснення рибницьких, меліоративних та інших заходів з поліпшення середовища перебування водних біоресурсів, відновлення чисельності та оптимізації видового складу; дані про допустиму кількість суден, знарядь лову (за типами), необхідних для використання певних об`єктів промислу, та їх промислове навантаження.

Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України 30.07.2019 у встановлений законодавством строк (до 1 серпня) розроблено і подано на розгляд Держрибагенства наукове обґрунтування лімітів та прогнозу допустимого вилову на 2020 рік під назвою «Біологічне обгрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік» (а.с. 50, 51). Наукове обґрунтування на 2020 рік містило прогнози допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області.

Відповідно до п. 7 Порядку № 1149 Держрибагентство узагальнює подані матеріали і подає їх разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову до 1 вересня поточного pоку на розгляд Мінагрополітики (з 04.12.2019 - Мінекоенерго), яке затверджує ліміти у місячний строк з дня надходження зазначених матеріалів, а прогноз допустимого вилову - протягом 15 робочих днів.

В ході узагальнення поданих матеріалів, відповідач зазначає, що відповідно до інформації, наданої Держрибагентству листом від 11.09.2019 за № 1-3-01/1676-19 Управлінням Державного агентства рибного господарства у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), з кінця 2009 року на Червонооскільському водосховищі рибогосподарська діяльність здійснювалась згідно з Режимом рибогосподарської експлуатації.

Відповідно до даних, наданих Харківським рибоохоронним патрулем, планові показники з вилову водних біоресурсів жодного разу не дотримувались та не перевищували 50 %. Щороку вилов поступово зменшувався і у 2014 році сягнув позначки 10,7 % від плану, що свідчить про втомленість водосховища від промислового навантаження та зменшення вікових угрупувань водних біоресурсів.

За період з 2011 по 2014 роки вселення водних біоресурсів відбулося лише один раз (у 2012 році). В подальшому, вселення водних біоресурсів не проводились, у зв`язку з чим вилов об`єктів вселення також зменшувався, підприємства переходили на використання аборигенних видів риб, основну частку з яких складали улови ляща та плоскирки.

Вселення молоді водних біоресурсів у водосховище взагалі не проводилось. Роботи з біологічної меліорації Червонооскільського водосховища у 2015 році та станом на 01.08.2019 жодним із користувачів, яким було встановлено частки добування (вилову) водних біоресурсів у натуральному (масовому) вигляді на спеціальне використання за видами, не здійснювалися.

Повідомлення про встановлення частки добування (вилову) водних біоресурсів у Червонооскільському водосховищі (в межах Харківської області) у 2019 році отримало 7 користувачів, і лише 4 з них приступили до промислу водних біоресурсів, решта ж з різних причин промисел не здійснюють.

З метою збереження природною біологічного різноманіття водних біоресурсів, покращення лінійно-вагових та структурних показників аборигенних видів риб, а також збільшення популяцій водних біоресурсів Червонооскільського водосховища, Харківський рибоохоронний патруль вніс пропозицію не затверджувати ліміти спеціального використання користувачам водних біоресурсів на 2020 рік, через що відповідач не включив ліміти та прогнози допустимого спеціального використання водних біоресурсів до проекту Наказу Мінекоенерго «Про затвердження лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів загальнодержавного значення у Дніпровських водосховищах на 2020 рік».

Як встановлено судовим розглядом, підставою для не включення лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільського водосховища стала інформація Харківського рибоохоронного патруля, викладена в листі від 11.09.2019 за № 1-3-01/1676-19.

Проте, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що Порядок установлення лімітів спеціального використання та визначення прогнозів допустимого вилову водних біоресурсів покладає на Держрибагентство обов`язок узагальнити виключно подані йому наукові обґрунтування лімітів та прогнозів допустимого вилову, що розробляються науковими установами, підприємствами та організаціями, які належать до сфери управління Держрибагентства та на замовлення останнього.

Інформація Харківського рибоохоронного патруля, викладена в листі від 11.09.2019 за № 1-3-01/1676-19, не є за своїм змістом науковим обґрунтуванням лімітів та прогнозів допустимого вилову, а Харківський рибоохоронний патруль (Управлінням Державного агентства рибного господарства у Харківській області) є територіальним органом відповідача та не виконує функцію наукової установи, підприємства або організації, що належать до сфери управління Держрибагентства.

Також, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що Харківський рибоохоронний патруль, на виконання покладених на нього завдань, наділений функцією здійснювати контроль за дотриманням лімітів (частки лімітів) як того вимагає Положення "Про управління Державного агентства рибного господарства в Харківській області", затверджене Наказом Держрибагенства від 15.07.2016 за № 299.

В матеріалах справи міститься наукове обґрунтування лімітів та прогнозу допустимого вилову на 2020 рік під назвою «Біологічне обґрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік», що розроблене Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України 30.07.2019 та у встановлений законодавством строк (до 1 серпня) подане на розгляд Держрибагенства.

Всупереч вимогам Порядку № 1149 Держрибагентство не узагальнило подані йому наукові обґрунтування лімітів та прогнозів допустимого вилову та протиправно не подало до 1 вересня поточного pоку на розгляд Мінагрополітики для затвердження.

Водночас, відповідно до п. 3 Порядку № 1149 ліміти не встановлюються, а прогноз допустимого вилову не визначається, якщо спеціальне використання водних біоресурсів, стосовно яких у зв`язку з особливостями їх просторового розподілу у водному об`єкті або через технічні можливості рибного промислу не може бути передбачений обсяг вилучення, загрожує стану їх запасів.

Відповідачем будь-яких інших обставин, окрім Інформації Харківського рибоохоронного патруля, що викладена в листі від 11.09.2019 за № 1-3-01/1676-19, не зазначено.

За встановлених у даній справі обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що дослідженими судовим розглядом матеріалами справи не встановлено обставин, за яких ліміти для Червонооскільского водосховища не можуть встановлюватись, а прогноз допустимого вилову не можливо визначити, з огляду на що висновок суду першої інстанції про визнання протиправною бездіяльності Державного агентства рибного господарства щодо встановлення лімітів та прогнозів допустимого спеціального використання водних біоресурсів для Червонооскільского водосховища в межах Харківської області на 2020 рік, є правомірним.

Враховуючи, що судовим розглядом визнано неправомірною бездіяльність відповідача, то інших варіантів поведінки, окрім як прийняти протилежне рішення, відповідач не має.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанцій щодо можливості задовольнити вимоги позивача у обраний ним спосіб судового захисту, який колегія суддів уважає належним та дієвим в межах спірних правовідносин, та зобов`язати Державне агентство рибного господарства України узагальнити Біологічне обґрунтування допустимих обсягів вилову водних біоресурсів у Київському, Канівському, Кременчуцькому, Кам`янському, Каховському, Червонооскільскому водосховищах та Дніпровсько-Бузькій гирловій системі на 2020 рік, розроблене Інститутом рибного господарства Національної Академії Аграрних Наук України, в частині, що стосується Червонооскільского водосховища, та подати ці матеріали разом з установленими лімітами та визначеним прогнозом допустимого вилову в межах Червонооскільского водосховища на розгляд Міністерства енергетики та захисту довкілля України.

Доводи відповідача, наведені у апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують та свідчать про незгоду із правовою оцінкою суду першої інстанції.

Судом апеляційної інстанції критично оцінюються доводи позивача, що стосуються обставин справи та містять посилання на загальні норми законодавства, які жодним чином не спростовують обґрунтування суду першої інстанції.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для зміни розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного агентства рибного господарства України - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.09.2020 по справі № 520/5988/2020 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін Т.С. Перцова