Справа № 320/7592/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2021 року справа №320/7592/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Київській області до Товариство співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" до про застосування заходів реагування.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпраці у Київській області з позовом до Товариства співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинки робіт, а саме: негайне зупинення робіт, експлуатації ліфтів, обліковий номер 26616, 26618 за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Дніпровська, буд.3Б.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що в ході проведення планової перевірки Товариства співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації складу підприємства.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання по справі.

Відповідач правом на надання відзиву не скористався.

Усною ухвалою суду від 10.11.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті.

У судове засідання, призначене на 24.11.2020, з`явився представник позивача.

Відповідач у судове засідання, призначене на 24.11.2020, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно шляхом направлення засобами поштового зв`язку повістки.

Присутній у судовому засіданні 24.11.2020 представник позивача заявив клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Усною ухвалою суду від 24.11.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які є у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

Товариство співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" (ідентифікаційний код 26001511, місцезнаходження: 07300, Київська обл., Вишгородський р-н., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б) зареєстровано в якості юридичної особи 10.04.2001, про що свідчить інформація з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

27.05.2019 Головним управлінням Держпраці у Київській області на підставі акта позапланової перевірки від 27.05.2019 №5.2/266/187 (а.с.10-19) було складено припис №5.2/266/187, яким Товариство співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" зобов`язано усунути порушення у сфері охорони праці та промислової безпеки (а.с.20-23).

У період з 04.08.2020 по 06.08.2020 головним державним інспектором відділу нагляду за об`єктами котлонагляду та підйомними спорудами управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Київській області Манчевським Олексієм Георгійовичем було проведено позапланову перевірку Товариства співвласників багатоквартирного будинку "Мрія", що розташовано за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н., м.Вишгород, вуд.Дніпровська, буд.3Б, в частині виконання ним припису від 27.05.2019 №5.2/266/187, за результатами проведення якої був складений акт від 05.08.2020 №5.2/2387/278А (а.с.26-34).

Зі змісту вказаного акта вбачається, що в ході перевірки було виявлено не усунення Товариством співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" порушень, які були вказані у приписі Головного управління Держпраці у Київській області від 27.05.2019 №5.2/266/187, а саме пункту 1 припису:

- п.9.7.1 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - не призначено наказом працівника, відповідального за організацію експлуатації ліфтів реєстр. №26616, 26618, встановлених за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б;

- п.9.7.1 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - не призначено наказом ліфтерів;

- п.9.7.9 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - не проводиться огляд ліфтів реєстр.№26616,26618, встановлених за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, ліфтером відповідно до вимог його виробничої інструкції. Результат огляду не заноситься до журналу огляду ліфтів;

- п.9.8.1 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - пасажирський ліфт реєст.№26616 встановлений в житловому будинку за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, не обладнаний двостороннім зв`язком з диспетчерським пунктом або пунктом розміщення обслуговуючого персоналу на весь строк його експлуатації;

- п.9.8.1 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - пасажирський ліфт реєст.№26618 встановлений в житловому будинку за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, не обладнаний двостороннім зв`язком з диспетчерським пунктом або пунктом розміщення обслуговуючого персоналу на весь строк його експлуатації;

- п.9.4.2 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - не проведено перевіряння опору ізоляції, повинні бути проведені після закінчення робіт з підготовлення електроустаткування до технічного огляду ліфта реєстр.№26616, встановленого за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б;

- п.9.4.2 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - не проведено перевіряння опору ізоляції, повинні бути проведені після закінчення робіт з підготовлення електроустаткування до технічного огляду ліфта реєстр.№26618, встановленого за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б;

- п.9.7.2 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - працівник, відповідальний за організацію робіт з технічного обслуговування та ремонту ліфтів, та працівник, відповідальний за справний стан ліфтів, не пройшли навчання і перевірку знань згідно з вимогами НПАОП 0.00-4.12-2005;

- п.9.7.15 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - дозволено роботу ліфта реєстр.№26616, встановленого за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, у якого мають місце несправності, які впливають на безпечну експлуатацію ліфта, а саме: відсутнє освітлення машинного приміщення ліфта;

- п.9.7.15 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - дозволено роботу ліфта реєстр.№26616, встановленого за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, у якого мають місце несправності, які впливають на безпечну експлуатацію ліфта, а саме: відсутнє освітлення шахти ліфта та вимикач цього освітлення, що повинен бути встановлений в машинному приміщенні ліфта;

- п.9.7.15 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" - дозволено роботу ліфтів реєстр.№26616,26618, встановлених за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б, за: не призначено наказом працівника, відповідального за організацію експлуатації ліфтів; відсутній атестований обслуговуючий персонал, ліфтери.

Виявлення вказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації ліфтів за номерами 26616, 26618, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону України "Про охорону праці" від 14.10.1992 №2694-ХІІ державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ядерної та радіаційної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (далі-Закон №877, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин).

Частиною першою статті 1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону №877 підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 5 статті 4 Закону №877 передбачено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

При цьому передумовою прийняття такого рішення є встановлення факту (фактів) виконання робіт (надання послуг) суб`єктами господарювання та порушень вимог законодавства під час їх виконання.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 26.06.2019 року у справі №819/348/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР -82684788).

Як зазначено вище, за результатами позапланової перевірки ТСББ "Мрія" щодо виконання раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Київській області від 27.05.2019 №5.2/266/187 було встановлено, що відповідачем не були усунено порушення вимог законодавства в сфері охорони праці та промислової безпеки, про необхідність усунення яких було вказано у зазначеному приписі.

Щодо порушень відповідачем п.9.7.1 НПАОП 0.00-1.02-08 "Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів" (пункти 1 та 2 припису від 27.05.2019 №5.2/266/187 (далі-припис).

Наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду від 01.09.2008 №190 затверджено Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів (далі - НПАОП 0.00-1.02-08).

Підпунктом 3.1 розділу ІІІ НПАОП 0.00-1.02-08 визначено, що ці Правила встановлюють вимоги до будови, виготовлення, монтажу, налагодження, проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації ліфтів, підйомників та їх складових частин.

Дія цих Правил поширюється на: ліфти електричні з тяговим або жорстким приводом та гідравлічні (далі - ліфти); ліфти з іншими приводами в частині реєстрації, перереєстрації, проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації; малі вантажні ліфти в частині обліку проведення технічного огляду та експертного обстеження, експлуатації, ремонту, реконструкції та модернізації; електричні багатокабінні пасажирські підйомники безперервної дії; будівельні підйомники.

Розділом V НПАОП 0.00-1.02-08 встановлено, що основні види небезпек, небезпечних ситуацій та небезпечних випадків, що можуть виникнути під час нормальної експлуатації ліфтів і які становлять небезпеку для користувачів та обслуговуючого персоналу:а) защемлення; б) здавлювання;в) падіння; г)несанкціонована зупинка кабіни ліфта між поверхами; ґ) пожежа; д) електрошок; е)вібрація; є) ушкодження матеріалу з причин: механічного ушкодження; зносу; корозії.

Підпунктом 6.1.1 пункту 6.1 розділу VІ НПАОП 0.00-1.02-08 визначено, що ліфти, їх складові частини, прилади та пристрої безпеки повинні відповідати вимогам цих Правил і чинних нормативних документів.

Згідно з підпунктом 9.7.1 пункту 9.7 розділу ІХ НПАОП 0.00-1.02-08 суб`єкт господарювання, який має намір розпочати (продовжити) експлуатацію ліфтів, повинен отримати дозвіл відповідно до вимог НПАОП 0.00-4.05-2003 і забезпечувати їх утримання в справному стані та безпечно експлуатувати шляхом організації належного технічного обслуговування, технічного огляду та ремонту. З цією метою він повинен: призначати наказом працівників, відповідальних за організацію робіт з технічного обслуговування і ремонту ліфтів та організацію їх експлуатації; призначати наказом електромеханіків, які одночасно є відповідальними особами за їх справний стан; призначати наказом ліфтерів і операторів диспетчерського зв`язку (якщо такий є).

Стосовно порушення відповідачем п.9.7.9 НПАОП 0.00-1.02-08 (пункт 3 припису).

Згідно з підпунктом 9.7.9 пункту 9.7 розділу ІХ НПАОП 0.00-1.02-08 кожний ліфт, крім диспетчеризованого, повинен підлягати огляду ліфтером відповідно до вимог його виробничої інструкції.

Диспетчеризовані ліфти підлягають огляду з періодичністю, визначеною організаціями, які його проводять.

Огляд ліфтів може доручатись електромеханіку, який здійснює технічне обслуговування і ремонт ліфтів.

Результати огляду заносяться до журналу оглядів ліфтів.

Щодо порушення відповідачем вимог п.9.8.1 НПАОП 0.00-1.02-08 (пункту 4-5 припису).

Відповідно до підпункту 9.81. пункту 9.8 розділу ІХ НПАОП 0.00-1.02-08 пасажирські, вантажопасажирські ліфти, встановлені в житлових будинках, повинні обладнуватись двостороннім зв`язком з диспетчерським пунктом або пунктом розміщення обслуговуючого персоналу на весь строк їх експлуатації.

Стосовно порушення відповідачем п.9.4.2 НПАОП 0.00-1.02-08 (пункту 6-7 припису).

Підпунктом 9.4.2 пункту 9.4 розділу ІХ НПАОП 0.00-1.02-08 визначено, що перевіряння опору ізоляції повинні бути проведені після закінчення робіт з підготовлення електроустаткування до технічного огляду.

Щодо порушення відповідачем п.9.7.2 НПАОП 0.00-1.02-08 (пункт 8 припису).

Відповідно до підпункту 9.7.2 пункту 9.7 розділу ІХ 0.00-1.02-08 всі вказані працівники повинні проходити навчання і перевірку знань згідно з вимогами НПАОП 0.00-4.12-2005.

Згідно з пунктами 3.1-3.2 розділу ІІІ Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), затвердженого Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 №15 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 за №231/10511 (далі - НПАОП 0.00-4.12-05), працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи, а також учні, курсанти, слухачі та студенти під час трудового і професійного навчання проходять на підприємстві за рахунок роботодавця інструктажі, навчання та перевірку знань з питань охорони праці, надання домедичної допомоги потерпілим від нещасних випадків, а також правил поведінки у разі виникнення аварії.

На підприємствах на основі Типового положення, з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розробляються і затверджуються відповідні положення підприємств про навчання з питань охорони праці, а також формуються плани-графіки проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці, які мають бути оприлюднені роботодавцем.

Відповідно до пункту 3.3 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05 організацію навчання та перевірки знань з питань охорони праці працівників, у тому числі під час професійної підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації на підприємстві здійснюють працівники служби кадрів або інші спеціалісти, яким роботодавцем доручена організація цієї роботи.

Навчання з питань охорони праці в частині організації навчального процесу (матеріально-технічне забезпечення, формування навчальних груп, розробка навчально-тематичних планів і програм, форм навчальної документації та порядок їх ведення тощо) здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства.

Навчання з питань охорони праці може проводитись як традиційними методами, так і з використанням сучасних видів навчання - модульного, дистанційного тощо, а також з використанням технічних засобів навчання: аудіовізуальних, комп`ютерних навчально-контрольних систем, комп`ютерних тренажерів (пункти 3.4-3.5 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05).

Згідно з пунктами 3.7-3.9 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05 перед перевіркою знань з питань охорони праці на підприємстві для працівників організується навчання: лекції, семінари та консультації.

Перевірка знань працівників з питань охорони праці проводиться за нормативно-правовими актами з охорони праці, додержання яких входить до їхніх функціональних обов`язків.

Перевірка знань працівників з питань охорони праці на підприємстві здійснюється комісією з перевірки знань з питань охорони праці (далі - комісія) підприємства, склад якої затверджується наказом (розпорядженням) роботодавця. Головою комісії призначається керівник підприємства або його заступник, до службових обов`язків яких входить організація роботи з охорони праці, а в разі потреби створення комісій в окремих структурних підрозділах їх очолюють керівник відповідного підрозділу чи його заступник.

До складу комісії підприємства входять спеціалісти служби охорони праці, представники юридичної, виробничих, технічних служб, представник профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці. До складу комісії підприємства можуть залучатися страхові експерти з охорони праці відповідного робочого органу виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України (далі - Фонд) та викладачі охорони праці, які проводили навчання.

Комісія вважається правочинною, якщо до її складу входять не менше трьох осіб.

Відповідно до пункту 3.11 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05 перелік питань для перевірки знань з охорони праці працівників, з урахуванням специфіки виробництва, складається членами комісії та затверджується роботодавцем.

Формою перевірки знань з питань охорони праці працівників є тестування, залік або іспит. Тестування проводиться комісією за допомогою технічних засобів (автоекзаменатори, модульні тести тощо), залік або іспит - за екзаменаційними білетами у вигляді усного або письмового опитування.

Тестування, залік або іспит можуть проводитися у формі дистанційної перевірки знань.

Дистанційна перевірка знань здійснюється за умови: забезпечення візуальної аутентифікації того, хто проходить перевірку знань з питань охорони праці; особистої присутності членів комісії з перевірки знань з питань охорони праці.

Дистанційна перевірка знань реалізується шляхом передачі відео, аудіо, графічної та текстової інформації у синхронному режимі (пункт 3.12 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05).

Пунктом 3.13 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05 визначено, що результат перевірки знань з питань охорони праці оформлюється протоколом засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці (додаток 1).

Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці (додаток 2). При цьому в протоколі та посвідченні у стислій формі зазначається перелік основних нормативно-правових актів з охорони праці та з безпечного виконання конкретних видів робіт, в обсязі яких працівник пройшов перевірку знань.

Питання щодо необхідності видачі посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці на підприємстві або необхідності працівникам мати їх при собі під час виконання трудових обов`язків вирішується роботодавцем.

Згідно з пунктами 3.15-3.17 розділу ІІІ НПАОП 0.00-4.12-05 при незадовільних результатах перевірки знань з питань охорони праці працівники протягом одного місяця повинні пройти повторне навчання і повторну перевірку знань.

Не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці.

Організаційне забезпечення роботи комісії (організація проведення перевірки знань з питань охорони праці, оформлення, облік і зберігання протоколів перевірки знань, оформлення і облік посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці) покладається на суб`єкт господарювання, яким проводилось навчання з питань охорони праці. Термін зберігання протоколів перевірки знань з питань охорони праці не менше 5 років.

Стосовно порушення відповідачем п.9.7.15 НПАОП 0.00-1.02-08 (пункту 9-11 припису).

Відповідно до підпункту 9.7.15 розділу 9.7 розділу ІХ 0.00-1.02-08 робота ліфта не дозволяється, якщо: відсутній паспорт чи відомості про реєстрацію; не проведено технічний огляд або експертне обстеження ліфта; закінчився зазначений у паспорті термін роботи ліфта; не призначено наказом працівників, відповідальних за організацію робіт з технічного обслуговування і ремонту ліфтів, за організацію експлуатації та за справний стан ліфтів; відсутній атестований обслуговуючий персонал (електромеханіки, ліфтери); не виконані приписи посадових осіб спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з промислової безпеки та охорони праці; знос канатів перевищує встановлені норми; є тріщини, деформації в металоконструкціях ліфта; несправні прилади і пристрої безпеки, а також мають місце інші несправності, які впливають на безпечну експлуатацію ліфта.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження усунення ТСББ "Мрія" вказаних порушень законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки.

У той же час, відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд наголошує на тому, що не усунені відповідачем порушення є істотними та несуть загрозу життю та здоров`ю людей у разі виникнення надзвичайної ситуації.

Так, експлуатація ліфтів з несправностями, без проведення огляду, перевірки опору ізоляції та без призначення відповідальних працівників може призвести до завдання шкоди здоров`ю та життю людей, які користуються такими ліфтами.

Отже, характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Враховуючи, що відповідачем не надано доказів усунення порушень, виявлених в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатацію ліфтів з обліковими номерами 26616 та 26618, що розміщенні за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б.

При цьому, суд наголошує на тому, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Верховний Суд у постанові від 08.04.2020 у справі №420/3577/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 88654613) зазначив, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань охорони праці, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю працівників.

Враховуючи вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідні витрат, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, позивачем понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування до Товариство співвласників багатоквартирного будинку "Мрія" шляхом зупинення експлуатації ліфтів з обліковими номерами 26616 та 26618, розміщенні за адресою: Київська обл., м.Вишгород, вул.Дніпровська, буд.3Б.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.