Справа № 340/4038/20
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2021-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2021 року м. Кропивницький справа № 340/4038/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомКомунального підприємства "Теплокомуненерго" Олександрійської міської ради (вул.Перспективна, 32а, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28008, код ЄДРПОУ - 00185330)
до Управління Держпраці у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 24, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, )
проскасування постанови про накладення штрафу №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС від 02.09.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог

Комунальне підприємство "Теплокомуненерго" Олександрійської міської ради звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області в якому просить скасування постанови про накладення штрафу №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС від 02.09.2020 року.

ІІ. виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем 02.09.2020 року на підставі акта інспекційного відвідування №КР1843/383/АВ-КР5558П383 від 29.07.2020 винесено постанову про накладення штрафу №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС у розмірі 14169,00 грн. (штрафна санкція передбачена абз.9 ч.2 ст.265 КЗпП України). Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної постанови вважає, що вона підлягає скасуванню.

Відповідач адміністративний позов не визнав у повністю, свої мотиви виклав у письмовому відзиві на адміністративний позов, в якому, зокрема, вказав, що контролюючим органом у відповідності до положень чинного законодавства проведено інспекційну перевірку за наслідком якої прийнято спірне рішення, вважає його правомірними та такими, що не підлягають скасуванню. При цьому наголошує, що відповідно до виявлених в ході перевірки порушень норм трудового законодавства та безпосередньо факту того, що порушення мали місце, уповноваженою посадовою особою прийнято правомірну постанову.

ІІІ. Заяв (клопотання) учасників справи інші процесуальні дій у справі

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.10.2020 року відкрите спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

05.11.2020 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву (а.с.46-50).

Додаткових заяв чи клопотань до суду подано не було.

Відповідно до вимог статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, судом встановлені відповідні обставини.

До Управління Держпраці у Кіровоградській області через Кіровоградський обласний контактний центр надійшло звернення ОСОБА_1 від 24.04.2020 №Т-316 про порушення стосовно неї законодавства про працю (а.с.51).

30.04.2020 року відповідачем направлено лист про надання згоди на проведення позапланової перевірки до Державної служби України з питань праці (а.с.52,53).

07.05.2020 року до Управління надійшло погодження №3083/2.2/3.1-20 від 05.05.2020 щодо проведення перевірки у КП «Теплокомуненерго» (а.с.54).

26.05.2020 року головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю зайнятість та інших нормативно-правових актів Іленком В.А. складено службову записку в якій, у зв`язку з зверненням ОСОБА_1 просить прийняти рішення про проведення інспекційного відвідування у КП «Теплокомуненерго» (а.с.55).

28.05.2020 року видано наказ Управління від №582 «Про проведення інспекційного відвідування» та направлення на проведення інспекційного відвідування від 28.05.2020 №582/02.16.

За змістом наказу, головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю зайнятість та інших нормативно-правових актів Іленку В.А. з 01.06.20 по 02.06.20 доручено провести інспекційне відвідування у КП «Теплокомуненерго» з окремих питань оплати праці (а.с.56,57).

За результатами перевірки складено акт інспекційного відвідування від 02.06.2020 №КР1843/383/АВ (а.с.58,60). У ході інспекційного відвідування встановлено наступні порушення:

- порушено вимоги ст.115 КЗпП України щодо виплати заробітної плати працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, а саме виплата заробітної плати працівникам підприємства за березень, квітень та травень 2020 року на день проведення інспекційного відвідування 02.06.2020 року не проведена;

- порушено вимоги ч.4 ст. 115 КЗпП України та ст.21 Закону України «Про відпустки» виплата заробітної плати за весь час щорічної відпустки на підприємстві проводиться пізніше ніж за три дні до її початку, а саме диспетчеру аварійно-диспетчерської служби ОСОБА_1 , згідно наказу № 56-к від 06.04.2020 нарахована заробітна плата у квітні 2020 в сумі 6000.15 грн. за 15 календарних днів (щорічна відпустка з 18.04.2020 по 04.05.2020) виплата якої на день проведення інспекційного відвідування 02.06.2020 р. не проведена;

- порушено вимоги ст. 116 КЗпП України щодо виплати при звільненні працівника всіх сум, що належать йому від підприємства, в день звільнення, а саме ОСОБА_1 при звільнені з посади диспетчера аварійно-диспетчерської служби з 04.05.2020 згідно наказу № 94-к від 04.05.2020, у зв`язку з закінченням строку договору належні при звільненні їй кошти в сумі 16610,61 грн. на день проведення інспекційного відвідування, 02.06.2020, ще не були виплачені (копії наказів та відомості нарахування з/п додаються).

02 червня 2020 року інспектором було винесено припис №КР1843/383/АВ/П, яким зобов`язано директора КП «Теплокомуненерго» усунути виявлені під час проведення інспекційного відвідування порушення. Строк усунення порушень встановлено до 02.07.2020 року (а.с.66).

Разом з тим, на підставі вказаних у акті порушень інспектором відносно директора КП «Теплокомуненерго» ОСОБА_2 складено Протокол про адміністративне правопорушення №КР1843/383/АВ/П/ПТ про те, що остання порушила терміни виплати заробітної плати, виплати їх не в повному обсязі, а також інші порушення вимог законодавства про працю чим порушено ч.1 ст.41 КУпАП (а.с.21,22).

У зв`язку з відсутністю інформації щодо виконання припису №КР1843/383/АВ/П головним державним інспектором Іленком В.А. 23.07.2020 року складено службову записку в якій він просить прийняти рішення про проведення інспекційного відвідування у КП «Теплокомуненерго» з метою перевірки виконання раніше виданого припису (а.с.67).

24.07.2020 року прийнято наказ Управління №796 та видано направлення на проведення інспекційного відвідування від 24.07.2020 №796/02.16, відповідно до якого з 28.07.20 по 29.07.20 проведено інспекційне відвідування з метою перевірки стану виконання раніше виданого припису (а.с.68,69).

За результатами перевірки складено акт інспекційного відвідування №КР1843/383/АВ-КР5558П383 від 29.07.2020, в якому зафіксовано триваючі порушення ч.4 ст.115 КЗпП України, ст.21 ЗУ «Про відпустки» та ст. 116 КЗпП України (а.с.70-74).

Між тим, інспектором встановлено, що з 01.04.2020 на всі банківські рахунки підприємства накладений арешт на виконання наказу №912/2555/19 від 16.03.2020, що видав Господарський суд Кіровоградської області (виконавче провадження ВП №61683795)

29.07.2020 року інспектором винесено постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення №КР5558П383/ПТ/ПС відносно директора КП «Теплокомуненерго» ОСОБА_2 (а.с.20).

За результатами розгляду справи про застосування фінансових санкцій в порядку ст.265 КЗпП України 02.09.2020 року на підставі акту прийнято постанову про накладення штрафу №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС у розмірі 14169,00 грн. (штрафна санкція передбачена абз.9 ч.2 ст.265 КЗпП України) (а.с.85).

Позивач, не погоджуючись з постановою Управління Держпраці у Кіровоградській області, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Зокрема, відповідно до ч.1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877).

Відповідно до статті 1 Закону №877, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення №96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який, серед іншого, реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до підпункту 6 пункту 4, 7 Положення №96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом. У свою чергу ГУ Держпраці у Київській області є таким територіальним управлінням, юрисдикція якого поширюється на Київську область та місто Київ.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затв. постановою КМ України №823 від 26.04.2017р. «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно з п.5 цього Порядку інспекційні відвідування проводяться, зокрема, 1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту; 4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю; 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю; ін.

Разом з тим, відповідно до преамбули Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року N 877-V (далі - Закон N 877-V) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

В цьому випадку слід наголосити, що Закон №877-V визначає основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а як слідує з тлумачення поняття принцип - це твердження, яке сприймається як головне, важливе, суттєве, неодмінне або, принаймні, бажане.

Відповідно до ст. 1 Закону №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно ч. 4 ст. 2 Закону №877 заходи контролю здійснюються, в т. ч., органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Дана норма встановлює імперативні вимоги до здійснення заходів Управліннями Держпраці, а саме, вони під час здійснення заходів контролю зобов`язані забезпечити дотримання абсолютно конкретних норм Закону №877, натомість інші статті цього закону на відповідача не розповсюджуються.

Верховний Суд встановив обов`язок Управління Держпраці дотриматись цих приписів Закону №877 при проведенні інспекційного відвідування, виклавши дану позицію в постанові від 22 березня 2018 року в справі №697/2073/17 провадження К/9901/2769/18, яка в силу ч.5 ст.242 КАС України підлягає врахуванню при застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону №877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону N 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону №877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон N 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Статтею 6 Закону №877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Крім того, у абзаці 5 частини першої статті 6 Закону №877-V зазначено, що у такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Як вбачається з вказаних вище норм, вони містять вказівку на те, що у випадку коли перевірка проводиться за зверненням особи, проведення такої перевірки повинно бути погоджене центральним органом виконавчої влади.

Вказаний правовий Верховного Суду відображений у постанові від 31.01.2019 року №809/799/17 (адміністративне провадження №К/9901/17462/18), що у відповідності до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковими до врахування під час розгляду адміністративної справи.

З матеріалів справи судом вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки (інспекційного відвідування) стало звернення фізичної особи ОСОБА_1 про порушення стосовно неї норм законодавства про працю, отримано погодження центрального органу та прийнято відповідний наказ з направленням.

З огляду на викладене судом встановлено, що відповідачем дотримано вимоги Порядку щодо підстав та оформлення проведення інспекційного відвідування.

З аналіз зазначених норм та дійсно встановлених обставин суд зазначає, що надає правову оцінку в першу чергу наявності чи відсутності підстав порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення перевірки, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність прийнятих за наслідками такої перевірки рішень, переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Відповідний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 21.02.2020 року у справі №826/17123/18 адміністративне провадження №К/9901/25669/19.

Як слідує з положень пункту 1 частини третьої статті 2 КАС України, суди перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, в першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Повноваження щодо нагляду і контролю за додержанням роботодавцями законодавства про працю встановлені КЗпП України та іншими нормативно-правовими актами.

Досліджуючи спірні правовідносини судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів того, що на юридичну адресу КП «Теплокомуненерго» надсилалось повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року №509 затверджено порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок №509,).

Відповідно до пункту 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/ невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Відповідно до пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем на адресу КП «Теплокомуненерго» направлено лише лист від 20.08.2020 року №15-20-02/3528/20, яким повідомлено про те, що Управління Держпраці у Кіровоградській області 18.08.2020 року отримало акт інспекційного відвідування від 29.07.2020 року №КР1843/383/АВ-КР5558П383 (а.с.84).

Відповідач, в свою чергу зазначає, що Порядком №509 не передбачено повідомлення суб`єкта господарювання про розгляд справи.

Між тим, суд звертає увагу на те, що приписами пункту 9 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Тому, суд наголошує, що особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності (штраф у розмірі 14169,00 грн.), повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Зміст обов`язку визначений абз.2 п.3 Порядку №509 не вичерпується надсиланням тексту про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, оскільки саме лише надсилання не забороняє одночасно повідомляти про дату розгляду справи. Отримання суб`єктом господарювання повідомлення про одержання документів без зазначення дати, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Суд вважає, що таке тлумачення пункту 3 Порядку №509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Відповідачем не дотримано принцип належного повідомлення особи про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки буд яких доказів направлення на адресу позивача та його повідомлення відповідачем суду не надано. Чим позбавлено позивача права надавати відповідні пояснення та докази щодо виявленого правопорушення.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

При цьому, особі до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справах №482/9/17 та №308/12552/16-а.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року).

Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Також, у рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008 року), Європейський суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

З урахуванням зазначеного, суд прийшов до висновку, що постанова Управління Держпраці у Кіровоградській області від 02.09.2020 року №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС про застосування адміністративно-господарського штрафу у розмірі 14169,00 грн. є протиправною та належить до скасування.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

VI. Судові витрати.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Комунального підприємства "Теплокомуненерго" Олександрійської міської ради у повному обсязі, сплачений позивачем судовий збір у сумі 2012,00 грн. підлягає стягненню з управління Держпраці у Кіровоградській області за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 252, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Комунального підприємства "Теплокомуненерго" Олександрійської міської ради - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 02.09.2020 року №КР1843/383/АВ-КР5558П383ІП-ФС.

Стягнути на користь Комунального підприємства "Теплокомуненерго" Олександрійської міської ради (вул.Перспективна, 32а, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28008, код ЄДРПОУ - 00185330) судовий збір у сумі 2102,00 грн., (дві тисячі сто дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 24, м.Кропивницький, 25006, код ЄДРПОУ - 39808965).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук