Справа № 160/9999/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

26 січня 2021 року Справа № 160/9999/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗахарчук-Борисенко Н. В.
за участі секретаря судового засіданняКандиба Ю.О.,
представників позивача представника відповідача Сеїній О.О., Лиганій Т.В., Пилипенка С.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі клопотання представника представника про поновлення строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляд в адміністративній справі за позовом Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язати вчинити певні дії, -
20.08.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 08 липня 2020 про результати моніторингу закупівлі Виконавчого комітету Криворізької міської ради щодо закупівлі: права користування програмним забезпеченням (ліцензія) для впровадження онлайн систем, комунікаційних сервісів, 2600000UAN, 48210000-3, ДК021, 1, послуга в частині встановлення порушення пункту 11 частини 2 статті 22 Закону України Про публічні закупівлі та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України Про публічні закупівлі;
- зобов`язати Виконавчий комітет Криворізької міської ради здійснити заходи щодо усунення порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору від 03.07.2020 №346, та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронному систему закупівель інформацію та/або документи що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 було відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 20.10.2020.
17.09.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач просив позовну заяву Виконавчого комітету Криворізької міської ради залишити без розгляду, оскільки позивачем порушено строки звернення до суду.
У зв`язку з неявкою сторін розгляд справи було відкладено на 03.11.2020.
У зв`язку з перебуванням судді Захарчук-Борисенко Н.В. у період з 03.11.2020 по 13.11.2020 (включно) у днях відпочинку та у щорічній відпустці розгляд справи відкладено на 01.12.2020.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.11.2020 було задоволено клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі №160/9999/20 та забезпечено участь представника Виконавчого комітету Криворізької міської ради в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".
01.12.2020 у зв`язку з неявкою сторін розгляд справи відкладено до 12.01.21.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 було задоволено клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі №160/9999/20 та забезпечено участь представника Виконавчого комітету Криворізької міської ради в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".
12.01.21 розгляд справи було відкладено для надання додаткових доказів та пояснень на 26.01.21.
14.01.21 до суду від представника позивача надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.
В обгрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду вказано, що згідно інформації щодо закупівлі UA-2020-06-03-001805-с в електронній системі закупівель, вбачається, що оскаржуваний висновок опубліковано в електронній системі 08.07.2020 року. 22.07.2020 виконавчим виконавчим комітетом Криворізької міської ради, у відповідності до строків визначених ст. 8 Про публічні закупівлі тобто протягом 10 робочих днів. Однак, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.07.2020 по справі 160/8482/20 позовну заяву виконавчого комітету Криворізької міської ради було повернуто позивачеві. Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права на повторне звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом. Ухвала про повернення по справі №160/8482/20 надійшла на адресу Виконавчого комітету Криворізької міської ради 19.08.2020, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції за №6807/12.
19.08.2020 позивачем було подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідну позовну заяву до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним висновку від 08.07.2020 про результати моніторингу закупівель. Отже, вимоги відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з порушенням строку звернення до суду з позовом є безпідставними, а тому строк звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з даним позовом пропущений з поважних причин та не залежних від позивача.
26.01.21 до суду засобами електронного звязку від представника Східного офісу Держаудитслужби надійшли письмові запереченя про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в яких вказано, що з інформації щодо закупівлі UA-2020-06-03-001805-с в електронній системі закупівель, вбачається, що оскаржуваний висновок опубліковано в електронній системі 08.07.2020 року, кінцевий строк оскарження 23.07.2020. Проте, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає те, що 22.07.2020 останнім було подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду позов до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку. При цьому, ухвалою суду від 28.07.2020 у адміністративній справі №160/8482/20 позовну заяву Виконавчому комітату повернуто позивачеві, оскільки суд дійшов висновку, що адміністративний позов підписано особою, яка не має права її підписувати. Крім того, позивач ухвалу суду від 28.07.2020 у справі №160/8482/20 не оскаржував у апеляційному порядку.
Щодо розміщення Позивачем в електронній системі закупівель повідомлення про оскарження висновку слід зазначити, що за приписами Закону України Про публічні закупівлі, не передбачено досудовий порядок вирішення спору у справах щодо оскарження висновку про результати моніторингу закупівлі.
В подальшому, до суду з даним позовом позивач звернувся лише 19.08.2020 року. А отже позивач повторно звернувся до адміністративного суду, при цьому терміни щодо оскарження висновку за результатами моніторингу закупівлі до суду, які встановлені у ст.8 Закону України Про публічні закупівлі - порушено. Таким чином, Позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів із пропуском строку звернення до адміністративного суду.
У зв`язку з вищевикладеним просив клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду залишити без задоволення.
26.01.21 у судовому засіданні представник позивача зазначила, що підстави пропуску строку є поважними. Представник відповідача заперечував та підтримав доводи викладені в письмових запереченнях про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вирішуючи питання про наявність/відсутність підстав для поновлення строку звернення до суду, з однієї сторони, та/або залишення позову без розгляду, з іншого боку, суд зазначає наступне.
Предметом оскарження є висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі (Ідентифікатор закупівлі: № UA-2020-06-03-001805-с).
Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з частиною десятою статті 8 Закону України Про публічні закупівлі у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Спірний висновок про результати моніторингу закупівлі, оголошеної позивачем, оприлюдено в електронній системі закупівель 08.07.2020, про що відомо позивачу. Тому закінчення строку для оскарження такого висновку (протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення) припадає на 23.07.2020.
Позивач з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся 22.07.2020, тобто в строк до 23.07.2020.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.07.2020 по справі №160/8482/20 (суддя Юхно І.В.) за позовну заяву Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправною та скасування висновку від 08 липня 2020 було повернуто позивачеві, оскільки повноваження представника позивача не підтверджені оригіналом довіреності або її копією, засвідченою у визначеному законом порядку.
19.08.2020 Виконавчим комітетом Криворізької міської ради повторно було надіслано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовну заяву до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправною та скасування висновку від 08 липня 2020.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 було відкрито провадження в адміністративній справі №160/9999/20 за позовною заявою Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язати вчинити певні дії за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Отже, позивач 19.08.2020 повторно звернувся до адміністративного суду, при цьому терміни щодо оскарження висновку за результатами моніторингу закупівлі до суду, які встановлені у ч.10 ст.7-1 Закону України Про публічні закупівлі - порушено. Таким чином, суд робить висновок, що позивач повинен був звернутися до Третього апеляційного адміністративного суду, оскільки строки оскарження висновку лише 10 робочих днів, та строк на оскарження сплив.
Тобто, позивач не скористався своїм правом на апеляційне оскарження, а отже ним порушено процесуальні права, які передбачені Кодексом адміністративного судочинства.
Крім того, позивач, подавши вперше позовну заяву 22.07.2020, знав про те, що справа 160/8482/20 перебуває у провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Юхно І.В.).
Суд не бере до уваги доводи позивача про те, що ухвалу про повернення позову отримано лише 19.08.2020, оскільки по - перше з документів наданих позивачем вбачається, проставлення штемпеля вх №6807/12 від 19.08.2020, однак не зрозуміло, ким отримано.
По друге - з моменту подання позовної заяви від 22.07.2020 до 19.08.2020 сплинув майже місяць і позивач будучи ініціатором судового розгляду позивач, в першу чергу, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.
Відповідно до ч. 1 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 р. у справі Юніон АліментаріяСандерс С.А. проти Іспанії заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи , а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі Гінчо проти Португалії передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі Смірнова проти України).
Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Європейський суд з прав людини у справі Устименко проти України констатував, що якщо ординарний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, то таке рішення може порушити принцип правової визначеності.
Чинне законодавство України, встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлено досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17рп/2011 визнано, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційний прав на судовий захист і доступ до правосуддя.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції, яка набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу (п. 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою № 14902/04 у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії; п. 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства).

Аналіз практики Європейського Суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, останній виходить з наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожні справі; будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 4) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб; 5) недотримання строків було зумовлено діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції (несвоєчасне вручення судового рішення або не вручення судового рішення тощо); 6) відновлення строку необхідно для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути такі обставини, які об`єктивно є непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтвердженні належними доказами.

Судом встановлено, що будь-які об`єктивні обставини не позбавляли позивача можливості звернутися до суду, у визначені законом строки, з відповідним позовом до відповідача, якщо позивач вважав, що дії відповідача порушували його права та законні інтереси.

Згідно із ч.ч.3, 4 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 ч.1 ст.240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи, що позивачем хоча і подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд вважає причини зазначені у клопотанні неповажними та такими, що суперечать матеріалам справи та приписам ст.122 КАС України, тому суд не знаходить підстав для поновлення пропущеного позивачем строку звернення до суду.

За таких обставин, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду, адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись, ст. 2, 3, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Виконавчого комітету Криворізької міської ради про поновлення строку звернення до суду -відмовити.

Позовну заяву Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язати вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складений 28.01.21 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко