Справа № 420/14597/20
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

29 січня 2021 р. Справа № 420/14597/20

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, перевіривши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди,

ВСТАНОВИВ:
18.12.2020 року Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення з останнього 236 542,97 грн. у відшкодуванні заподіяної матеріальної шкоди.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 року зазначену адміністративну справу передано за підсудністю до Вінницького окружного адміністративного суду.

25.01.2021 року дана справа надійшла до Вінницького окружного адміністративного суду, та згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 25.01.2021 року розподілена для розгляду судді Слободонюку М.В.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

1. Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, серед іншого, обов`язково мають зазначатись відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача.

Разом з тим, подані матеріали свідчать, що позивачем, в порушення вищевказаної норми, в позовній заяві не зазначено номери засобів зв`язку, які є необхідними для належного та своєчасного повідомлення сторони про розгляд справи.

2. Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Водночас, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Правова оцінка зазначеному питанню надана Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13 лютого 2019 року у справі № 636/93/14-ц, від 05 грудня 2018 року у справі № 11-892апп18 та від 12 грудня 2018 року в справі № 14-481цс18. Зміст висновку суду касаційної інстанції полягає у наступному: "спір за позовом військової частини до військовослужбовця (у тому числі звільненого зі служби) підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби".

Аналіз висновку Великої Палати Верховного Суду дає підстави вважати, що по - перше спір за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди є публічно - правовим, а по - друге виникає із відносин публічної служби.

Отже, з огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом пов`язано із зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою (відповідачем) публічної служби, до спірних правовідносин застосуванню підлягає саме місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Саме такий висновок зроблено Верховним Судом і в ухвалі від 29.05.2020 року у справі № 620/2818/19.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач - ОСОБА_1 проходив військову службу на посаді начальника інженерної служби - командира інженерно-саперного взводу з 31.07.2015 року. Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 09.03.2017 року № 40 капітана ОСОБА_1 , начальника інженерної служби командира інженерно-саперного взводу, призначено матеріально-відповідальною особою за майном інженерної служби.

Згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) № 242 від 25.09.2017 року "Про результати службового розслідування про факту недостовірності фінансової звітності речової служби військової частини НОМЕР_1 " наказано утримати з ОСОБА_1 89058,82 грн. матеріальних втрат, пов`язаною із нестачею по речовій службу.

Іншим наказом командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) № 130 від 17.04.2018 року "Про результати службового розслідування за фактом нестачі інженерного майна інженерної служби військової частини НОМЕР_1 " притягнуто до повної матеріальної відповідальності без урахування кратності начальника інженерної служби капітана ОСОБА_1 в сумі 147484,15 грн.

Як зазначає позивач, відповідно до книги грошових стягнень і нарахувань за капітаном ОСОБА_1 рахується заборгованість від 29.03.2019 року на суму 236542,97 грн., яка останнім у добровільному порядку не була погашена.

Отже, про наявність підстав для звернення до суду з даним позовом позивач був достеменно ознайомлений не лише з березня 2019 року, а то й раніше (2017-2018 роки, коли була визначена сума спірної заборгованості). Втім, позов військовою частиною пред`явлено до суду лише 18.12.2020 року, тобто поза межами не лише місячного строку, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України, а й загального трьохмісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

В той же час, суд критично оцінює покликання позивача на впровадження карантинних обмежень як на причину пропуску строку звернення до суду з даним позовом, оскільки позивачем жодним чином не обґрунтовано та не підтверджено доказами, яким чином такі обмеження унеможливили його своєчасне звернення до суду з даним позовом.

Більше того, суд звертає увагу на те, що карантин у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) був встановлений на усій території України з 12 березня 2020 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року N 211.

Натомість, строк звернення до суду з даним позовом був пропущений позивачем ще до дати запровадження карантинних обмежень, що вказує на безпідставність його доводів, які викладені у позовній заяві.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи те, що позовну заяву позивач подав після закінчення строку, встановленого законом, та при цьому не навів поважних причин його пропуску та не надав суду жодних доказів на їх підтвердження, позивачу необхідно звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу розумного строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви у спосіб:

- зазначення відомостей про номери засобів зв`язку позивача;

- надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 164, 169, 171, 172, 256, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:
1. Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди залишити без руху.

2. Надати позивачу 10-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович