Справа № 295/768/21
Суддя: Воробйова Т. А.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №295/768/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.01.2021 року м.Житомир

Суддя Богунського районного суду м.Житомира Воробйова Т.А,

вирішуючи питання про відкриття провадження

за адміністративним позовом ОСОБА_1

до Управління патрульної поліції в Житомирській області в особі поліцейського взводу №1 роти №4 рядового поліції Біденка Руслана Миколайовича

про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

До Богунського районного суду м.Житомира 22.01.2021 від ОСОБА_1 надійшов адміністративний позов до Управління патрульної поліції в Житомирській області в особі поліцейського взводу №1 роти №4 рядового поліції Біденка Руслана Миколайовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Розглянувши матеріали даного адміністративного позову суддя дійшов висновку, що позов слід залишити без руху, оскільки він не відповідає вимогам статей 160,161 КАС України.

В порушення вимог ч.3 ст.161 КАС матеріали позовної заяви не містять доданого документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. При цьому, згідно з вимогами ч.8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору, проте, у поданому адміністративному позові такі підстави позивачем не наведені.

Таким чином, для усунення зазначених недоліків, позивач має сплатити судовий збір у сумі 454,00 грн або ж зазначити у позові та підтвердити, подавши відповідні письмові докази, підстави звільнення від сплати судового збору.

При цьому, судом враховується наведене у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), в якій зазначено наступне: «…нормам статті 288 КУпАП кореспондують положення підпункту 2 частини першої статті 20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності. З цих положень убачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви. За Декретом Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року № 7-93 «Про державне мито» (у редакцій, чинній до набрання чинності Законом № 3674-VI) державне мито справлялося, зокрема, з позовних заяв, заяв (скарг) у справах окремого провадження, з апеляційних скарг на рішення судів і скарг на рішення, що набрали законної сили. Цей нормативний акт не містив положень про сплату державного мита як особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, так і органом (посадовою) особою, яка прийняла таку постанову. Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24 вересня 2008 року № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху». З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон № 3674-VI. Таким чином,… за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI. … Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.»

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI), що наразі становить 454,00 грн.

Керуючись п.4 ч.5 ст.160 та ч.4 ст.161 КАС України у позовній заяві має бути зазначено зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Всупереч зазначеним приписам, у позові не зазначено дати отримання копії постанови від 04.01.2021 та не підтверджено вказану обставину відповідними доказами (отримання поштовим зв`язком, тощо), що унеможливлює встановлення судом обставин дотримання строків звернення з адміністративним позовом про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Крім того, відповідно до приписів ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

У порушення наведених положень КАС України, позивачем не долучено до позову копії додатків до позовної заяви у відповідності до кількості учасників справи.

Також, суд зауважує, що зазначення у позові відповідачем у справі "Управління патрульної поліції в Житомирській області в особі поліцейського взводу №1 роти №4 рядового поліції ОСОБА_2 " є некоректним у даному випадку формулюванням, що не відповідає приписам ст.160 КАС України та фактичним обставинам справи.

Так, згідно з вимогами п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві має бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому, щодо виконання п.2 ч.5 ст.160 КАС України, а саме, стосовно зазначення повного найменування, адреси та інших відомостей учасників справи, позивачу слід взяти до уваги також наведене у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №742/2298/17, в якій роз`яснено, що посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений накладати адмінстягнення. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопопорушення.

У відповідності до абз.1 ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених її недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області в особі поліцейського взводу №1 роти №4 рядового поліції Біденка Руслана Миколайовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.А.Воробйова

роздрук.прим.:

1 - до справи,

2 - позивачу