Справа № 9901/18/21
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2021-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 січня 2021 року

Київ

справа №9901/18/21

адміністративне провадження №П/9901/18/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Жука А.В.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про оскарження рішення та зобов`язання до вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИВ:

25 січня 2021 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як до суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, в якій позивач просить:

- здійснити перевірку юридичної обґрунтованості, об`єктивності та законності розгляду її скарги Вищою радою правосуддя;

- здійснити додаткову власну перевірку фактів, викладених нею у її скарзі до Вищої ради правосуддя та прийняти відповідне закону рішення.

На обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначає, що за результатами попередньої перевірки дисциплінарної скарги на дії судді Червонозаводського районного суду міста Харкова Єжова В.А. під час здійснення правосуддя у справі №646/11915/16-ц, членом Першої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Шапраном В.В. було складено висновок про відсутність підстав для відкриття дисциплінарної справи, оскільки, на його думку, доводи скарги зводяться лише до незгоди з судовим рішенням (пункт 4 частини першої статті 45 Закону України «Про Вищу раду правосуддя) та відмовлено у відкритті відповідної дисциплінарної скарги, що підтверджується актом відповідача №3047/1дп/15-20 від 06 листопада 2020 року.

На переконання позивача, розгляд відповідної дисциплінарної скарги у Вищій раді правосуддя не був повністю об`єктивним та відбувався з порушенням норм законодавство України з огляду на наявність сукупності певних фактів, що мали місце під час розгляду справи №646/11915/16-ц, та обґрунтування доводів скарги власними переконаннями та міркуваннями позивача.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на те, що вона не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) з огляду на наступне.

Вимоги, що пред`являються до змісту позовної заяви, чітко визначені у статті 160 КАС України, відповідно до пунктів, зокрема, 1, 4, 5, 9, 11 якої у позовній заяві зазначаються: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини четвертої статті 22, частини першої статті 266 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо законності актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, а також законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Отже, предметом оскарження до Верховного Суду є акти Вищої ради правосуддя, у тому числі рішення Вищої ради правосуддя, ухвалені за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат, а також дії чи бездіяльність Вищої ради правосуддя.

Згідно з частиною другою статті 131 Конституції України, частиною першою статті 1, частиною першою статті 5 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» Вища рада правосуддя є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який складається з двадцяти одного члена.

У статтях 34 і 35 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» надано визначення поняттям «рішення Вищої ради правосуддя» та «рішення органу Вищої ради правосуддя», установлено порядок прийняття і оскарження кожного з цих рішень.

Виходячи з наведеного, висновок члена Вищої ради правосуддя і рішення її дисциплінарного органу не є актами Вищої ради правосуддя та не можуть бути предметом розгляду Верховного Суду

Водночас, як вбачається із прохальної частини позову, ОСОБА_1 звертається до суду із вимогами лише про здійснення перевірки юридичної обґрунтованості, об`єктивності, законності розгляду її скарги Вищою радою правосуддя; здійснення додаткової власної перевірки фактів, викладених нею у її скарзі до Вищої ради правосуддя та прийняття відповідного рішення.

Проте які саме рішення Вищої ради правосуддя є предметом оскарження, прохальна частина позовної заяви не містить.

Також, ОСОБА_1 визначила відповідачем за своїм позовом Вищу раду правосуддя, натомість, будь-яких вимог до цього суб`єкта владних повноважень нею не заявлено та не обґрунтовано порушення рішеннями Вищої ради правосуддя прав, свобод та (або) інтересів позивача.

Таким чином, позивачу слід уточнити свої позовні вимоги з урахуванням положень статей 22 та 266 КАС України і викласти обставини на їх обґрунтування.

Крім цього, позовна заява не відповідає вимогам пунктам 1, 9, 11 частини п`ятої статті 160 КАС України, а саме:

- позивач у вступній частині позову зазначає найменування суду першої інстанції, до якого подається заява - Верховний Суд України, у той час, саме Верховному Суду (а не Верховному Суду України) як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо законності актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, а також законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат, тобто зміст цієї позовної заяви не узгоджується з пунктом 1 частини п`ятої статті 160 КАС України;

- також пункт 9 частини 5 статті 160 КАС України закріплює обов`язок зазначення в позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Проте, в порушення зазначеної норми позивачем не наведено жодних обґрунтувань порушення його власних прав, свобод, інтересів.

- у порушення вимог пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України ОСОБА_1 не зазначила в позовній заяві власного письмового підтвердження про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім цього, згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

За правилами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року - 2270,00 гривні.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є дві вимоги немайнового характеру, тобто за заявлені позивачем дві вимоги повинно бути сплачено судовий збір у сумі 1816,00 грн. (908,00 грн. х 2 = 1816,00 грн.)

Судовий збір за подання позовної до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - УК у Печерському районі /Печерський район/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Символ звітності банку - 207

Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім цього, відповідно до частини четверта статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Водночас, Суд встановив, що позовна заява не відповідає зазначеним вимогам процесуального закону, а саме: не додано всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги та не надано копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зокрема, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються його позовні вимоги, позивачу слід надати: правильне найменування суду першої інстанції, до якого подається позовна заява із вірним викладенням позовних вимог в цій частини та оскаржувані рішення суб`єкта владних повноважень; уточнити позовні вимоги з урахуванням статей 22, 266 КАС України; зазначити, в чому саме полягає порушення його прав, свобод та законних інтересів з боку Вищої ради правосуддя та яким чином оскаржувані рішення суб`єкта владних повноважень впливає на права позивача; власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; додати всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги та копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи; документ про сплату судового збору за подання даної позовної заяви.

У зв`язку з наведеним та з урахуванням приписів частини першої статті 169 КАС України, Суд залишає позовну заяву без руху з наданням ОСОБА_1 строку для усунення недоліків шляхом складання та подання нової позовної заяви за кількістю учасників справи.

Керуючись статтями 22, 160, 169, 248, 264, 266 КАС України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про оскарження рішення та зобов`язання до вчинення певних дій - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, зазначений у мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява буде повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

А.В. Жук,

Суддя Верховного Суду