Справа № 640/23019/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), заступника директора департаменту- начальника служби містобудівного кадаструАнтоненко Валентини Анатоліївни про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» звернулося до суду з даним позовом, в якому просило: визнати протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради та заступника директора Департаменту Начальника служби містобудівного кадастру Антоненко Валентини Анатоліївни, які полягають у зазначені такої підстави у відмові щодо надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва, як: подання неповного пакету документів, який визначено частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме відсутністю копії документів (в повному обсязі), що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці, або згоди його власника, засвідченої в установленому законодавством порядку ( у разі здійснення реконструкції або реставрації); зазначених намірів щодо забудови земельної ділянки; розглянути заяву позивача щодо виходу за межі позовних вимог та встановлення судового контролю для прийняття рішення стосовно застосування найефективнішого способу захисту позивача; вирішити питання стосовно судових витрат.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачами безпідставно відмовлено позивачу у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва, а також вважає доводи, викладені в листі - відмові Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, щодо надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва протиправними та такими, що не гуртуються на вимогах діючого законодавства.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року позов задоволено частково.

Визнано протиправною відмову Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції нежитлового приміщення №495 (літ. «А») на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва, викладену у листі від 25 червня 2019 року №754.

Зобов`язано Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати Приватному підприємству «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта реконструкції нежитлового приміщення №495 (літ. «А») на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва відповідно до поданоїПриватним підприємством «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» заяви від 20 червня 2019 року.

Стягнуто на користь Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» понесені ним судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у розмірі 7 521, 00 грн.

В задоволені решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняте нове про відмову у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що висновок про те, що позивач подав усі перелічені документи, суд першої інстанції робить виключно з того, що до позову подано опис прийнятих Центром адміністративних послуг документів. Натомість, в додатках до позовної заяви не зазначено жодного правовстановлюючого документа на об`єкти нерухомого майна.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 20 червня 2019 року позивач звернувся до відповідача через Центр адміністративних послуг Шевченківської РДА у м. Києві з метою отримання адміністративної послуги щодо надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції на вулиці Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва.

До заяви було подано наступні документи:

- заяву про надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва (довільна форма);

- копію документів, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

- копію Листа ДЗК від 31 травня 2019 року;

-Черговий кадастровий план, копія;

- копію Довідки з ЄДР;

- копію Довідки з ЄДР;

- копію Інформаційної довідки від 28 січня 2019 року;

- копію Технічного паспорту;

- копію Технічного звіту;

За результатами розгляду звернення позивача 25 червня 2019 року Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було надано лист-відмову за підписом Заступника директора Департаменту - начальника служби містобудівного кадастру Антоненко В.А, яким відмовлено у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції на вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва через подання неповного пакету документів, який визначено частиною 3 cтатті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме відсутністю:

- копії документів (у повному обсязі), що посвідчують право власності на нерухоме майно, розташованого на земельній ділянці, або згоди його власника, засвідченого в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

- зазначених намірів щодо забудови земельної ділянки.

Не погоджуючись з даною відмовою, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що позивачем до заяви про надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва було подано копію свідоцтва про право власності від 15 серпня 1996 року на об`єкт реконструкції по вул. Митрополита Андрея Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва та копію реєстраційного посвідчення від 26 лютого 2003 року № 1147-П. Тобто, позивачем надано документи, які підтверджують право власності на нерухоме майно, що розташоване на земельній ділянці, а також безпідставно зазначено таку обставину відмови як «відсутність зазначених намірів забудови земельної ділянки», оскільки такі вимоги взагалі не передбачені частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 8 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до ч.5 ст.24 наведеного Закону уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову, про наявність обмежень і обтяжень земельних ділянок, містобудівні умови та обмеження в містобудівному і державному земельному кадастрах.

Згідно зі ст.26 цього Закону забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Пунктом 1 ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження віднесено до основних складових вихідних даних.

Частинами 2-4, 6 ст.29 наведеного Закону встановлено, що фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; 4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).

Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.

Таким чином, відповідач, як спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури у відповідності до ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» за відповідною заявою протягом 10 днів на безоплатній основі надає містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. Законодавчі підстави для прийняття рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень визначено ч.4 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, апелянт звертає увагу, що в додатках до позовної заяви позивача не зазначено жодного правовстановлюючого документа на об`єкти нерухомого майна, а відтак, висновки суду першої інстанції про достовірність, відповідність поданих документів є передчасними, оскільки вони не були подані позивачем і не дослідженні судом.

Натомість, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.07.2020 витребувано у ПАТ «Науково-виробнича фірма «СКАЛА» належним чином засвідчені копії документів, що були подані до ЦНАП згідно з опису від 10 червня 2019 року.

На виконання вказаної ухвали позивачем направлено на адресу суду клопотання із додатками копії документів, завірених відповідним чином, які було подано до ЦНАП з відповідною заявою від 10.06.2019 про видачу містобудівних умов та обмежень.

Серед поданих позивачем правовстановлюючих документів, які посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці позивача, були: копія свідоцтва про право власності від 15 серпня 1996 року на об`єкт реконструкції по вул. Митрополита Андрія Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва та копія реєстраційного посвідчення від 26 лютого 2003 року № 1147-П, які, на спростування тверджень апелянта, судом першої інстанції взяті до уваги.

Апелянт також зазначає, що позивач отримав 03.02.2020 містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва (реконструкція нежилого приміщення. (ЛІТ А) без зміни функціонального призначення з влаштуванням окремих вхідних груп) по вул. А. Шептицького, 24 в Дніпровському районі м, Києві, що унеможливлює судове зобов`язання стосовно відповідача надати позивачу містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта реконструкції нежитлового приміщення №495 (літ. «А») на вул. Митрополита Андрея Шептицького. 24 у Дніпровському районі м. Києва відповідно до поданої Позивачем заяви від 20 червня 2019 року.

З приводу вказаного, колегія суддів зазначає, що дійсно, апелянтом долучено до матеріалів апеляційної скаргикопії затверджених наказом № 115містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва (реконструкція нежилого приміщення. (ЛІТ А) без зміни функціонального призначення з влаштуванням окремих вхідних груп) по вул. А. Шептицького, 24 в Дніпровському районі м, Києві, однак, належних доказів, які б свідчили про отримання позивачем 03.02.2020 вказаних містобудівних умов та обмежень, апелянт не надав.

Натомість, відповідно до частини першої статті 189 КАС України жодних заяв по суті справи або окремих письмових заяв про визнання позову відповідач не заявляв.

При цьому, долученнядо матеріалів апеляційної скарги затверджених наказом № 115 копії містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту реконструкції на вул. Митрополита Андрія Шептицького, 24 у Дніпровському районі м. Києва, що надані позивачу як вихідні дані для проектування будівництва,лише констатуєвизнання відповідачем своєї бездіяльності в частині відмови у наданні позивачу вказаних містобудівних умов та обмежень на стадії розгляду заяви позивача від 20 червня 2019 року з підстав подання неповного пакету документів, передбаченого частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Колегія суддів також погоджується із висновками суду першої інстанції, що відповідачем безпідставно зазначено таку обставину відмови позивачу у наданні містобудівних умов та обмежень, як «відсутність зазначених намірів забудови земельної ділянки», оскільки такі вимоги не передбачені частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції не оскаржувалось в частині задоволених позовних вимог щодо встановлення судового контролю за виконанням судового рішення у відповідності до вимог статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України та питання розподілу судових витрат, в цій частині судове рішення не переглядається судом апеляційної інстанції.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п.13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2013 року №7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк