Справа № 200/11961/20-а
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2021-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2021 р. Справа№200/11961/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Куденкова К.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними і скасування податкового повідомлення-рішення, -

УСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СРЗ» (далі ТОВ «СРЗ», позивач) звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі ГУ ДПС, відповідач), в якому просить визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення від 29.12.2018 № .

Обґрунтовуючи позов Товариство з обмеженою відповідальністю «СРЗ» посилається на те, що висновки викладені в акті № 3388/05-99-46-03/32183383 від 10.12.2018 про результати камеральної перевірки дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість за період складання жовтень 2017 року - березень 2018 рокує необґрунтованими і такими, що виключають підстави для прийняття Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкового повідомлення-рішення від 29.12.2018 р. № про застосування штрафу на загальну суму 155697,91 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних. Також зазначає, що висновки відповідача суперечать предмету камеральної перевірки та періоду її проведення, а тому акт і зроблені в акті висновки є незаконними. Вважає, що проведення камеральної перевірки було здійснене з перевищенням повноважень, покладених діючим законодавством на податкову.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, яким просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначає, що відповідачем була проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в ЄРПН, на яку поширюється абзац другий п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України. Для звільнення від відповідальності, передбаченої п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватися отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Ухвалою суду від 28 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження в адміністративній справі, витребувані докази, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 16 січня 2021 року відовлено в задоволенні заяви Головного управління ДПС у Донецькій області про залишення позовної заяви без розгляду. Визнано поважними причини пропуску строку звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» до адміністративного суду і поновлено цей строк.

Суд, перевіривши матеріали справи та оцінивши повідомлені обставини, дійшов наступних висновків.

За результатами камеральної перевірки дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість ТОВ «СРЗ» за період складання жовтень 2017 року березень 2018 року Головним управлінням ДФС у Донецькій області складений акт від 10.12.2018 № 3388/05-99-46-03/32183383.

Відповідно до вказаного акта позивачем порушено п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасна реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість з періодом виписки жовтень, листопад 2017 року і січень-березень 2018 року з затримкою до 15 календарних днів, у листопаді-грудні 2017 року та січні-березні 2018 року з затримкою від 16 до 30 календарних днів, у грудні 2017 року та лютому-березні 2018 року із затримкою від 31 до 60 календарних днів, у листопаді 2017 року з затримкою від 61 до 365 календарних днів (усього на 785911,67 грн).

На підставі акта від 10.12.2018 № 3388/05-99-46-03/32183383 Головним управлінням ДФС у Донецькій області прийняте податкове повідомлення-рішення від 29.12.2018 № , яким згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф на загальну суму 155697,91 грн.

До суду надано розрахунок штрафу до оскаржуваного рішення на загальну суму 155697,91 грн, з якого випливає, що штраф розрахований щодо кожного випадку порушення строку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість.

Спірні в межах цієї справи правовідносини виникли з приводу правомірності проведення контролюючим органом камеральної перевірки.

При цьому, у позові не наведено доводів щодо помилковості висновків про несвоєчасність реєстрації позивачем податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість або щодо помилкового застосування штрафних санкцій.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що в разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, у редакції, чинній на момент проведення камеральної перевірки, визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 Податкового кодексу України встановлено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно з п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Отже, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання або дня їх фактичного подання, а камеральна перевірка з інших питань проводиться у межах 1095 днів.

Оскільки предметом камеральної перевірки Головного управління ДФС у Донецькій області була дотримання позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість така перевірка була здійснена з дотриманням строку, установленого абзацом другим п. 76.3 ст. 76 і . 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України.

Посилання позивача на недотримання контролюючим органом 30-денного строку є помилковим, оскільки цей строк має застосовуватися тільки під час проведення камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку.

Верховний Суд у постанові від 4 вересня 2018 року у справі № 808/2195/17 зазначив, що питання своєчасності реєстрації податкових накладних відноситься до «інших питань», а відтак 30-денний строк визначений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України не розповсюджується на камеральну перевірку цього питання.

У постанові від 29 січня 2019 року у справі № 805/4868/16-а Верховний Суд зазначив, що проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.

Зі змісту абзацу другого пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України випливає, що предметом камеральної перевірки може бути своєчасність подання своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що предмет проведеної Головним управлінням ДФС у Донецькій області камеральної перевірки відповідає приписам абзацу другого пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України.

У позовній заяві позивач зазначив, що при проведенні камеральної перевірки і складанні акта від 10.12.2018 № 3388/05-99-46-03/32183383 контролюючий орган умисно не врахував той факт, що камеральні перевірки із аналогічним предметом та періодом уже проводилися раніше.

Частинами 1 і 2 ст. 77 кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивачем до суду не надано жодних доказів на підтвердження того, що питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість, які наведені в акті від 10.12.2018 № 3388/05-99-46-03/32183383, уже було предметом іншої перевірки, зокрема камеральної. Ба більше, навіть у позовній заяві позивачем не наведено жодних ідентифікуючих відомостей таких перевірок (реквізити акта перевірки тощо).

З огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати, що камеральні перевірки із аналогічним предметом та періодом і щодо тих самих податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість уже проводилися раніше.

До суду не надано жодних доказів і в позовній заяві не наведено жодних обставин щодо застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які наведені в акті від 10.12.2018 № 3388/05-99-46-03/32183383. Тому безпідставним є посилання позивача на приписи ст. 61 Конституції України, якою передбачено ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Статтею 1 Закону України від 5 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 3 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» органам і посадовим особам, уповноваженим законами здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, у період та на території проведення антитерористичної операції тимчасово забороняється проведення планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, крім позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності віднесені до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику.

Верховний Суд у постанові від 26 березня 2019 року у справі № 805/3135/15-а зазначив, що аналіз викладеної норми доводить, що предметом заборони є перевірки щодо здійснення уповноваженими законами органами державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, до яких податкові правовідносини не належать, як з огляду на положення статей 1, 3, 4 Господарського кодексу України, так і на положення пункту 1.1 статті 1 Податкового кодексу України.

Також Верховний Суд зазначив, що стаття 3 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» щодо мораторію на проведення перевірок не розповсюджується на здійснення контролю органами державної фіскальної служби.

Крім того, згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Отже, камеральна перевірка не належить до планових або позапланових перевірок.

Відтак, посилання позивача на ст. 3 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» і, відповідно, заборону проведення перевірки, є безпідставним.

З наведеного висновується, що проведення Головним управлінням ДФС у Донецькій області камеральної перевірки дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість ТОВ «СРЗ» за період складання жовтень 2017 року березень 2018 року буле здійснене у відповідності до ст. 19 Конституції України і вимог податкового законодавства.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що за заявленими позивачем підставами позову у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 132-139, 143, 241-246, 250, 255, 295, підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» (ідентифікаційний код: 32183383, 87510, Донецька область, місто Маріуполь, проспект Луніна, будинок 2) до Головного управління ДПС у Донецькій області (ідентифікаційний код: 43142826, 87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, буд. 59) про визнання протиправними і скасування податкового повідомлення-рішення відмовити повністю.

Повне рішення суду складено 29 січня 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя К.О. Куденков