Справа № 160/768/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 січня 2021 року Справа № 160/768/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні світлотехнічні технології" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень та карток-відмов,-

ВСТАНОВИВ:

19.01.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні світлотехнічні технології" до Київської митниці Держмитслужби, в якій позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення Київської міської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів:

- №UA100120/2020/000020/2 від 04.08.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00133;

- №UA100120/2020/000040/2 від 03.09.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00172;

- №UA100120/2020/000068/2 від 15.10.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00233.

Згідно з ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

З матеріалів адміністративного позову встановлено, що позивачем придбано та ввезено на митну територію України товар, що підтверджується інвойсами від 29.07.2020 № 290720-1, від 28.08.2020 № 280820-2, від 12.10.2020 № 121020-2,пакувальними листами та експортними деклараціями.

Як вказав позивач, з метою розмитнення ввезеного на територію України товару відповідачу було подано ЕМД №UA100120/2020/631119 від 03.08.2020, ЕМД №UA100120/2020/632830 від 03.09.2020, ЕМД №UA100120/2020/635123 від 15.10.2020,

Позивач зазначає, що всі товари, що заявлені до розмитнення на підставі вказаних ЕМД експортовані на підставі одного зовнішньоекономічного контракту.

Також позивач наголошує на тому, що декларантом було надано усі документи для ідентифікації та визначення вартісних показників товару, розміру ціни, вартості товару для здійснення розрахунку митної вартості товарів.

Суд зазначає, що за своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

В даному випадку єдиною підставою для об`єднання позовних вимог є контракт, на підставі якого відбувалось ввезення товару.

Поряд з цим, аналізуючи зміст позовної заяви та додані до нього документи, суд наголошує, що підстави позову (обставини прийняття відповідачем спірних рішень та карток відмови) є різними, оскільки спірні рішення прийнято відповідачем на підставі різних пакетів документів, що надавались декларантом окремо за кожною поданою ЕМД.

Також судом встановлено, що підстави винесення оскаржених рішень №UA100120/2020/000020/2 від 04.08.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00133; №UA100120/2020/000040/2 від 03.09.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00172; №UA100120/2020/000068/2 від 15.10.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00233, є різними.

Тобто, предметом даної позовної заяви є об`єднані вимоги, які мають самостійні обсяги доказування та підтверджуються різними доказами. При цьому, для з`ясування правомірності кожного з окремих оскаржуваних рішень є необхідним з`ясування значного обсягу обставин від укладання контракту до власне прийняття оскаржуваних рішень, із дослідженням кожного окремого епізоду експорту товару та кожного окремого документу, що подавався разом з ЕМД, що вочевидь свідчить про індивідуальний предмет доказування у кожному конкретному випадку.

Згідно з частиною 1 статті 172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Відповідно до пункту 6 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Оскільки позивачем у поданому до суду позові об`єднано вимоги, які не пов`язані між собою поданими доказами, заявлені вимоги про скасування рішень про коригування митної вартості не є основною або похідною відносно попередньої, суд дійшов до висновку, що сумісний розгляд об`єднаних позивачами вимог значно ускладнить та сприятиме затягуванню учасниками справи вирішення спору по суті.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, а також зважаючи на те, що суду необхідно буде дослідити правомірність прийняття спірних рішень, які прийняті на підставі різних за своєю суттю та складністю документів, що відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України виключає можливість об`єднання таких вимог в одній позовній заяві, суд дійшов висновку, що спільний розгляд позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішень Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів: №UA100120/2020/000020/2 від 04.08.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00133; №UA100120/2020/000040/2 від 03.09.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00172; №UA100120/2020/000068/2 від 15.10.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00233, суттєво ускладнить та сповільнить вирішення спору по суті, з огляду на що, позовна заява, відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України, підлягає поверненню.

Натомість, суд зазначає, що позивач жодним чином не позбавлений права звернутись з різними позовами до відповідача про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів: №UA100120/2020/000020/2 від 04.08.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00133; №UA100120/2020/000040/2 від 03.09.2020, з карткою відмови в рийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00172; №UA100120/2020/000068/2 від 15.10.2020, з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00233.

Керуючись ст. ст. 172, ст. 169, 248, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні світлотехнічні технології" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень та карток-відмов повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, а також позовну заяву із доданими до неї документами надіслати позивачу у справі.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 295 КАС України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя О.В. Царікова