Справа № 260/3522/20
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 січня 2021 рокум. Ужгород№ 260/3522/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ващиліна Р.О., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, в якому просить: 1) зобов`язати та вчинити певні дії управління ДСНС України у Закарпатській області правильно підготувати і подати нову довідку про грошове забезпечення з урахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) і премії на дату звільнення з обов`язковим виконанням вимог додатку 1 (примітки п. 1) Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" в Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області для проведення перерахунку основного розміру пенсії відповідно до чинного законодавства; 2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області вчинити певні дії відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. №45 і додатку 1 (Примітки) Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" відповідно до чинного законодавства за відповідною посадою на дату звільнення зі служби, а саме: здійснити перерахунок і виплату різниці недоплати пенсії (із врахуванням раніше виплачених сум).

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що він являється військовим пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Постановою Кабінету Міністрів України №103 від 21 лютого 2018 року прийнято рішення про проведення перерахунку пенсії військовослужбовців з 01.01.2018 без врахування усіх додаткових видів грошового забезпечення та премій, що виплачувалися до виходу на пенсію. Однак рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі №826/38/18, яке 05 березня 2019 року набрало законної сили, п.п. 1, 2 Постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21 лютого 2018 року визнані нечинними. З огляду на зазначене він звертався до відповідачів із клопотаннями видати оновлену довідку та здійснити на підставі такої перерахунок його пенсії, однак такі залишені без належного реагування, чим порушено його права на належний соціальний захист.

19 листопада 2020 року Головне управління Пенсійного фонду в Закарпатській області подало до суду відзив на позовну заяву №0700-0701-7/41482 від 12.11.2020, в якому проти заявлених позовних вимог заперечило. Так, зокрема, зазначило, що норми ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" передбачають необхідність проведення перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовців у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України №45 від 13.02.2008, що регламентує порядок проведення перерахунку зазначених пенсій, встановлено, що під час перерахунку пенсій враховується посадовий оклад, оклад за військовим званням та відсоткова надбавка за вислугу років. Вважає, що хоча рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 визнано протиправними та скасовано зазначені законодавчі норми, однак алгоритм дій органу ПФУ при цьому не змінився. Зокрема, пенсії військовослужбовцям перераховуються у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України за наслідками надходження від уповноважених органів довідок про грошове забезпечення військовослужбовців. При цьому зазначає, що саме Кабінет Міністрів України за наявності фінансових можливостей держави визначає підстави, коли буде проведено перерахунок пенсій. Тому проведення наступного перерахунку буде наслідком виключно прийняття Кабінетом Міністрів України нового рішення.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року про відкриття провадження в адміністративній справі, серед іншого, Управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області надано строк для подання відзиву та повідомлено про наслідки неподання такого, передбачені ч. 4 ст. 159 КАС України.

Вказана ухвала суду отримана представником відповідача 21 листопада 2020 року, що засвідчується відомостями результатів відстеження доставки рекомендованого поштового відправлення №889 на веб-сайті «Укрпошта».

Незважаючи на зазначене, відповідач 2 своїм право на подання відзиву не скористався.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) проходив службу в органах цивільного захисту. Наказом т.в.о. Міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 13.10.2010 №1137 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника Навчально-методичного центру цивільного захисту та безпеки життєдіяльності Закарпатської області, відповідно до Положення про порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту звільнено зі служби у відставку за пп. « 2» п. 102 (за станом здоров`я) з правом носіння встановленої форми одягу.

Протоколом Головного управлінні Пенсійного фонду України в Закарпатській області (далі - ГУ ПФУ в Закарпатській області) від 03.11.2010 ОСОБА_1 призначено пенсію за вислугу 29 років, відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ. При цьому для обчислення пенсії уповноваженим органом враховано наступні складові грошового забезпечення:

- посадовий оклад - 1500,00 грн.;

- оклад за військове звання - 130,00 грн.;

- відсоткова надбавка за вислугу років 40% - 654,00 грн.;

- середньомісячна сума додаткових видів грошового забезпечення за 24 місяці - 1717,92 грн., в тому числі за роботу з таємними виробами, носіями, документами (10%), надбавка за особливо важливі завдання (50%), премія (35%).

При наступних перерахунках пенсії ОСОБА_1 такий також здійснювався з врахуванням додаткових видів грошового забезпечення.

Вказані обставини сторонами не заперечуються.

В подальшому на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018 Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області (далі - Управління ДСУНС у Закарпатській області) видано довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , у порядку, визначеному рішенням Кабінету Міністрів України, №302 від 28 березня 2018 року, до складу якої включено наступні види грошового забезпечення: посадовий оклад, оклад за військовим званням та надбавка за вислугу років 50%.

Вказана довідка була скеровано до ГУ ПФУ в Закарпатській області, а на її підставі з 01 січня 2018 року проведено перерахунок пенсії ОСОБА_1 , при якому органом Пенсійного фонду України враховано тільки ті складові грошового забезпечення, які зазначені в довідці.

У відповідь на звернення ОСОБА_1 щодо оформлення оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії листами Управління ДСУНС у Закарпатській області №5201-3177/5224 від 13.07.2020 та №5201-4176/5224 від 16.09.2020 заявника повідомлено, що підставою для оформлення довідки для проведення перерахунку пенсії військовослужбовців є надходження від органів Пенсійного фонду України списків осіб, що мають право на такий перерахунок. Так, на виконання постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018, Управлінням ДСУНС у Закарпатській області направлено до ГУ ПФУ в Закарпатській області довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії. Разом з тим, на час звернення ОСОБА_1 нових списків від ГУ ПФУ в Закарпатській області до управління не надходило, а тому підстав для оформлення нової довідки нема.

У відповідь на звернення ОСОБА_1 щодо проведення перерахунку його пенсії ГУ ПФУ в Закарпатській області листом №1479-1721/П-02/8-0700/20 від 22.07.2020 повідомлено, що після втрати чинності п.п. 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 Урядом не прийнято жодних рішень про умови та порядок проведення перерахунку пенсій відповідно до ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Тому підстави для проведення перерахунку пенсії заявника відсутні.

Вважаючи дії відповідачів щодо невидачі оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення та не проведення відповідного перерахунку за такою протиправними, з метою захисту порушеного, на думку позивача, його конституційного права на соціальний захист, ОСОБА_1 звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Зі змісту ч. 3 ст. 23 Загальної Декларації прав людини, п. 4 частини першої Європейської соціальної хартії випливає, що кожна особа похилого віку має право на справедливу і задовільну винагороду, соціальний захист, за роки важкої праці та шкідливих робіт, яка є основним джерелом існування для них самих та їхніх сімей.

Ст. 46 Конституції України також передбачено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Отже, право особи на отримання пенсії як складова частина права на соціальний захист є її конституційним правом, яке гарантується міжнародними зобов`язаннями України.

Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, осіб начальницького і рядового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, регулюється нормами Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 року №2262-ХІІ (далі - Закон №2262).

Відповідно до преамбули Закону №2262, держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.

Зазначене кореспондується також з положеннями ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" №2011-XII від 20.12.1991 р. (далі - Закон №2011).

Нормами ч. 2 ст. 9 Закон №2011 визначено складові грошового забезпечення, до яких входять:

- посадовий оклад, оклад за військовим званням;

- щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);

- одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця (ч. 3 ст. 9 Закон №2011).

Порядок обчислення пенсій військовослужбовцям врегульовано нормами розділу V Закону №2262. Так, зокрема, ч. 3 ст. 43 Закону №2262 передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, положеннями законодавчих актів, що регулюють пенсійне забезпечення військовослужбовців, передбачене обчислення пенсії таких з розміру грошового забезпечення з врахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення.

Нормами ст. 63 Закону №2262 врегульовано порядок здійснення перерахунку раніше призначених пенсій. Так, відповідно до ч. 1 зазначеної статті, перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Згідно ч. 4 ст. 63 Закону №2262, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, зазначеною законодавчою нормою Кабінету Міністрів України делеговано повноваження на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №45 від 13.02.2008 (далі - Порядок №45), відповідно до п. 1 якого пенсії, призначені відповідно до Закону №2262, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 2 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС. Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

П. 3 Порядку №45 встановлено, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Зазначені довідки надсилаються до державних органів, у яких особи проходили службу до відрядження, а їх уповноважені органи подають довідки у п`ятиденний строк головним управлінням Пенсійного фонду України.

Відповідно до п. 5 Порядку №45 (у редакції зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018), під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому у Додатку 2 до Порядку №45 встановлено форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій.

Постановою Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018 (далі - Постанова №103) прийнято рішення перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом до 1 березня 2018 року (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

Отже, вказаними нормативно-правовими актами з 24 лютого 2018 року (дата набрання чинності Постанови №103 та внесених нею змін) обмежено складові грошового забезпечення, з яких обчислюється пенсія військовослужбовців.

Разом з тим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 р., залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та постановою Верховного Суду від 12.11.2019, в адміністративній справі №826/3858/18, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.

Ч. 2 ст. 265 КАС України передбачені наслідки визнання нормативно-правового акта нечинним, відповідно до яких такий втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, починаючи з 05 березня 2019 року норми пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 втратили чинність та не підлягають застосуванню.

Водночас алгоритм дій, який повинні вчинити, Управління ДСУНС у Закарпатській області та ГУ ПФУ в Закарпатській області у зв`язку із втратою чинності положеннями п.п. 1, 2 постанови №103 та змін до п. 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився.

Зокрема, на час звернення позивача до Управлінням ДСУНС у Закарпатській області із заявою про видачу оновленої довідки про розміри його грошового забезпечення п. 3 Порядку №45 передбачав, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особу було звільнено із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Згідно з пп. 4 п. 1 розділу ІІ Інструкції про організацію роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та з інших соціальних питань", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 вересня 2018 року №760 (далі - Інструкція), дія якої поширюється також на органи Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважені органи готують та подають у встановленому чинним законодавством порядку до органів, які призначають пенсії, документи для призначення (перерахунку) пенсій.

Відповідно до пп. 1 п. 1 розділу ІІІ Інструкції, уповноважені структурні підрозділи приймають від особи, яка набула право на пенсію відповідно до Закону, заяву про призначення пенсії, документи згідно з Порядком. Не пізніше наступного робочого дня інформують письмово в довільній формі підрозділи персоналу (кадрового забезпечення) та фінансового забезпечення (бухгалтерські підрозділи) про необхідність оформлення та подання уповноваженому структурному підрозділу документів для призначення (перерахунку) пенсії.

При проведенні перерахунку пенсій відповідно до списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, складених головними управліннями Пенсійного фонду України, уповноважений структурний підрозділ готує довідки про розмір грошового забезпечення (п. 2 розділу ІІІ Інструкції).

Тобто, нормами чинного законодавства на відповідача 2 покладено функції по складанню довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно із додатком 1 до Порядку №45.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган Пенсійного фонду України.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 у справі №21-484а13 та у рішенні Верховного Суду від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19 (№Пз/9901/20/19), залишеному без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020.

Відповідно до ч. 3 ст. 291 Кодексу адміністративного судочинства України, при ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи.

Суд враховує, що дана адміністративна справа відповідає ознакам типової справи, наведених в рішенні Верховного Суду від 17 грудня 2019 року у зразковій справі №Пз/9901/58/18. Зокрема, позивачами у них є особи, які отримують пенсію відповідно до Закону № 2262-ХІІ; відповідачем у них є один і той самий суб`єкт владних повноважень (орган, уповноважений видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії); спір виник з аналогічних підстав у відносинах, що регулюються одними нормами права (у зв`язку із відмовою уповноваженим органом підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 із зазначенням відомостей про розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії; позивачі заявили аналогічні позовні вимоги (по-різному висловлені, але однакові по суті: визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та наданні до територіального пенсійного органу оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, положень постанови № 704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.04.2019 основного розміру пенсії та зобов`язання відповідача підготувати та надати до територіального органу Пенсійного фонду України таку довідку, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, статті 9 Закону №2011-XII та з врахуванням положень постанови №704.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що з 05 березня 2019 року, тобто з дня набрання чинності судовим рішенням у справі №826/3858/18, виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення. Тому суд вважає, що з цієї дати ОСОБА_1 має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановою №704, відповідно до вимог ст.ст. 43 та 63 Закону №2262 та статті 9 Закону №2011.

Нормами Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантується захист власності, тобто на мирне володіння своїм майном.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, право на виплати зі сфери соціального забезпечення, в тому числі, пенсійні виплати, також відносяться до поняття «власності», що захищається положеннями Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у своєму рішенні від 16.12.1974 у справі «Міллер проти Австрії» Суд встановив принцип, згідно з яким обов`язок сплачувати внески у фонди соціального забезпечення може створити право власності на частку активів, які формуються відповідним чином. Позиція Суду була підтверджена і в рішенні «Гайгузус проти Австрії» від 16.09.1996, в якому зазначено, що якщо особа робила внески у певні фонди, в тому числі пенсійні, то такі внески є часткою спільних коштів фонду, яка може бути визначена у будь-який момент, що, у свою чергу, може свідчити про виникнення у відповідної особи права власності.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини у справі «Кечко проти України» (рішення від 08.11.2005 р.) в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок, і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними.

Принцип верховенства права зобов`язує державу поважати і застосовувати запроваджені нею закони, створюючи правові й практичні умови для втілення їх в життя. Будь-яка дія органів державної влади має будуватися на цьому принципі, а відтак чинні положення національного законодавства потрібно формулювати так, щоб вони були достатньо доступними, чіткими і передбачуваними у практичному застосуванні. (Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Броньовський проти Польщі» від 22 червня 2004 року).

Ч. 2 ст. 6 КАС України передбачає, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Зазначене кореспондується також з положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Отже, суд вважає, що Управління ДСУНС у Закарпатській області було зобов`язано видати та направити ГУ ПФУ в Закарпатській області довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 відповідно до постанови №704 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення, а тому відмовляючи у направленні такої до органу Пенсійного фонду України, відповідач 2 діяв протиправно.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що зверненні до Управління ДСУНС у Закарпатській області позовні вимог є правомірними та такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується позовної вимоги до ГУ ПФУ в Закарпатській області, суд вважає таку передчасною з огляду на наступне.

Положеннями Порядку №45 зобов`язують органи Пенсійного фонду України проводити перерахунок пенсій військовослужбовців на підставі отриманої від уповноваженого органу довідки, в якій визначено розмір грошового забезпечення та його складові.

Разом з тим, до моменту отримання належної довідки від уповноваженого органу у органу пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Враховуючи те, що Управління ДСУНС у Закарпатській області довідку про грошове забезпечення станом на 05.03.2019 до ГУ ПФУ в Закарпатській області стосовно позивача не направляв, то відповідно в органу Пенсійного фонду України не було можливості та підстав для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що позивач безумовно має право на перерахунок пенсії з 05 березня 2019 року, однак невірно обрав спосіб захисту свого права.

На час виникнення спірних відносин відповідач 1 - ГУ ПФУ в Закарпатській області не допустило протиправної бездіяльності, оскільки на момент звернення позивача до ГУ ПФУ в Закарпатській області у останнього була відсутня інформація (довідка) про розмір грошового забезпечення пенсіонера, що унеможливило здійснити перерахунок пенсії на той час.

До такого ж висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 10.10.2019 у справі №553/3619/16-а.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зазначає, що захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення, що має існувати на момент звернення до суду, передувати йому та підтверджуватися належними доказами. Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності відповідного органу щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують або можуть породити в майбутньому негативні наслідки. Іншими словами, таке рішення (дії чи бездіяльність) є юридичним фактом, котрий має існувати на момент звернення до суду, передувати йому та підтверджуватися належними доказами.

Кодексом адміністративного судочинства України не встановлено можливості захисту порушених прав та інтересів осіб на майбутнє, а судове рішення не повинно містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та про зобов`язання відповідача вчинити чи утриматись від вчинення певних дій на майбутнє.

Вказані правові позиції містяться, зокрема, в постановах Верховного Суду від 21.02.2018 по справі №826/15718/16, від 24.04.2018 по справі №167/592/17, від 31.07.2018 по справі №348/9/17, від 23.10.2018 по справі №344/4560/17, від 14.02.2019 по справі №362/7962/15-а.

З огляду на вищенаведене позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (місцезнаходження: пл. Народна, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88008, код ЄДРПОУ - 20453063), Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Болгарська, буд. 6, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 38629032) про зобов`язання вчинити дії, - задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області щодо відмови у видачі ОСОБА_1 оновленої довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії станом на 05 березня 2019 року.

3. Зобов`язати Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області виготовити та направити Головному управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області оновлену довідку про грошове забезпечення за відповідною посадою ОСОБА_1 для перерахунку пенсії відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, з відомостями про щомісячні додаткові види грошового забезпечення і премії за формою, передбаченою Додатком №2 до Постанови Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, із врахуванням складових, визначених нормами ч. 3 ст. 43 Закону №2262, за нормами чинними станом на 05.03.2019 для перерахунку та виплати пенсії з 01 квітня 2019 року.

4. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Болгарська, буд. 6, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 38629032) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) судові витрати у розмірі 420,40 грн. (Чотириста двадцять гривень 40 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

СуддяР.О. Ващилін