Справа № 160/15144/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.
за участю: секретаря судового засідання Ткач Л.А.
представника позивача Старенка І.І.
представника відповідача не прибув
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та нечинним рішення Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області за № 500-4/VІІ від 19.04.2019 року «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VІІ «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 10.07.2020 року на офіційному веб-сайті Межиріцької ОТГ в мережі Інтернет було розміщено протокол 14 сесії Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області VІІ скликання, із тексту якого позивачу стало відомо, що 19.04.2019 року на 14 сесії Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області прийнято рішення № 500-4/VІІ «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VІІ «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку».
За поясненням позивача, станом на день звернення з цією позовною заявою до суду, оскаржуване рішення на сайті Межиріцької ОТГ не оприлюднено. Крім того, вказане рішення не оприлюднено на єдиному державному веб-порталі відкритих даних в мережі Інтернет.
Також позивач зазначає, що прийняття оскаржуваного рішення всупереч вимогам законодавства, позбавило позивача права вносити свої пропозиції та зауваження до проекту оскаржуваного рішення, чим порушено законні права та інтереси позивача як власника земельних ділянок, що знаходяться на території Межиріцької ОТГ, оскільки, вказане рішення встановлює ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку.
Таким чином, на думку позивача, рішення Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області за № 500-4/VІІ від 19.04.2019 року «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VІІ «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку» є протиправним, оскільки прийняте з порушенням вимог законодавства, порушує права та законні інтереси позивача.
Ухвалою суду від 24.11.2020 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 07.12.2020 року, встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування, а також зобов`язано Межиріцьку сільську раду Павлоградського району Дніпропетровської області за сім днів до підготовчого засідання опублікувати оголошення про відкриття провадження в даній адміністративній справі, у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
07.12.2020 року сторони у судове засідання не з`явилися, хоча були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Розгляд справи було відкладено на 14.12.2020 року о 10:00 годині.
У судове засідання, призначене на 14.12.2020 року з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився.
Представник відповідача надіслав клопотання про відкладення розгляду справи. Крім того, на виконання вимог ухвали суду від 24.11.2020 року представником відповідача наданий скріншот щодо оприлюднення оголошення на сайті Межиріцької сільської об`єднаної територіальної громади.
Відповідно до ч. 4, ч. 5, ч. 6, ч. 7 ст. 264 КАС України, у разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта, суд зобов`язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
Ухвалою суду від 14.12.2020 року зобов`язано Межиріцьку сільську раду Павлоградського району Дніпропетровської області опублікувати оголошення про відкриття провадження в даній адміністративній справі, у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений та надати відповідні докази у наступне судове засідання, яке було призначено на 13.01.2021 року .
13.01.2021 року на адресу суду засобами електронного зв`язку відповідачем надіслано заяву про розгляд підготовчого засідання без участі представника відповідача, а також, відзив на позов, який долучено до матеріалів справи.
Відповідач зазначає, що порушення вказані в позові, частково мали місце при прийнятті оскаржуваного рішення, тому визнає позов частково.
Так, за поясненнями відповідача, 14 сесія Межиріцької сільської ради VІІ скликання, була скликана розпорядженням сільського голови Межиріцької ОТГ за № 112-р від 04.04.2019 року «Про скликання 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради». Дане розпорядження було розміщено на офіційному веб-сайті Межиріцькою ОТГ 11.04.2019 року.
19.04.2019 року 14 сесії VІІ скликання Межиріцькасільська рада Павлоградського району Дніпропетровської області прийняла рішення № 500-4/VІІ «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VІІ «Про ставки по плат за землю та пільги щодо земельного податку», яке у зв`язку з технічними умовами, розміщено на сайті Межиріцької сільської ради лише 30.11.2020 року.
Щодо відсутності оголошення про засідання постійної комісії, висновків та рекомендацій, відповідач підтвердив, що зазначений факт мав місце.
У судове засідання 25.01.2021 року з`явився представник позивача. Представник позивача просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача не з`явився, був повідомлений належним чином про судове засідання, але причин не явки суду не повідомив.
Суд, заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що 14 сесією VII скликання Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області було прийнято рішення № 500-14/VII від 19.04.2019 року «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку», відповідно до якого, вирішено: 1) внести зміни до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку», а саме, пункт 9 «Землі лісогосподарського призначення» викладено в такій редакції: « 1.1 Ставка земельного податку за земельні ділянки лісових земель на 2019 рік, нормативну грошову оцінку яких проведено встановити 0,1 відсоток від їх нормативної грошової оцінки. 1.2 Ставка земельного податку за земельні ділянки на 2019 рік, нормативну грошову оцінку яких не проведено, встановлюється 0,1 відсоток від нормативної грошової оцінки площі рілля. 2. Контроль за виконанням цього рішення покладено на постійну комісію при сільській раді з питань земельних відносин, природокористування, планування територій, будівництва, архітектури, охорони пам`яток історичного середовища та благоустрою.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є власником нерухомого майна, що розташоване на території Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, а саме: житлового будинку та земельних ділянок з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського фермерського господарства.
Позивач вважає, що прийняття оскаржуваного рішення всупереч вимогам законодавства, позбавило можливості останнього внести свої пропозиції та зауваження до проекту оскаржуваного рішення, порушило права та законні інтереси позивача, як власника земельних ділянок, розташованих на території Межиріцької ОТГ. Тому, ОСОБА_1 , не погоджується з вищевказаним рішенням, вважає його протиправним та таким, що має бути визнане нечинним, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР).
Згідно зі ст. 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.
Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
За приписами ст. 5 Закону № 280/97-ВР система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; органи самоорганізації населення.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 24 Закону № 280/97-ВР правовий статус місцевого самоврядування в Україні визначається Конституцією України, цим та іншими законами, які не повинні суперечити положенням цього Закону.
Органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.
Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 12 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.
Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.
При цьому, за приписами ч. 4 ст. 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, зокрема: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; забезпечує виконання рішень місцевого референдуму, відповідної ради, її виконавчого комітету; представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; бере участь у здійсненні державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності в межах та у спосіб, встановлені Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності"; здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів; видає розпорядження у межах своїх повноважень.
Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.
При здійсненні наданих повноважень сільський, селищний, міський голова є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою, відповідальним - перед відповідною радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади. Сільський, селищний, міський голова щорічно звітує відповідно сільській, селищній, міській раді про здійснення державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності виконавчими органами відповідної ради.
Рішенням Межиріцької сільської ради № 81-4/ІІ від 29.12.2017 року затверджено Положення про виконавчий комітет Межиріцької сільської ради, відповідно до п. 6.1 якого, розпорядження сільського голови - нормативно-правовий акт, який видається сільським головою у межах повноважень, визначених ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно з ч.ч. 1, 2, 5, 6, 10 ст. 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.

Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Відповідно до п. 1, п.7, п. 8, п. 9, п. 10ст. 22 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII сесії Ради, окрім першої, скликаються Межиріцьким сільським головою.

Рішення про скликання чергової сесії Ради доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд Ради.

Інформація про скликання сесії Ради оприлюднюється на офіційному веб-сайті Ради.

Матеріали сесії видаються депутатам при їх реєстрації.

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу Ради.

Відповідно до ч. ч. 5, 11 ст. 59 Закону № 280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

В актах та проектах актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування не може бути обмежено доступ до інформації про витрати чи інше розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним чи комунальним майном, у тому числі про умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримують ці кошти або майно, а також до іншої інформації, обмеження доступу до якої заборонено законом.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про доступ до публічної інформації» метою цього Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

За змістом п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» право на доступ до публічної інформації гарантується, зокрема:

1) обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом;

2) визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації» доступ до інформації забезпечується шляхом: 1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом; 2) надання інформації за запитами на інформацію.

Відповідно до ст. 10-1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання.

Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.

Публічна інформація у формі відкритих даних є дозволеною для її подальшого вільного використання та поширення.

Будь-яка особа може вільно копіювати, публікувати, поширювати, використовувати, у тому числі в комерційних цілях, у поєднанні з іншою інформацією або шляхом включення до складу власного продукту, публічну інформацію у формі відкритих даних з обов`язковим посиланням на джерело отримання такої інформації.

Публічна інформація, що містить персональні дані фізичної особи, оприлюднюється та надається на запит у формі відкритих даних у разі додержання однієї з таких умов:

1) персональні дані знеособлені та захищені відповідно до Закону України "Про захист персональних даних";

2) фізичні особи (суб`єкти даних), персональні дані яких містяться в інформації у формі відкритих даних, надали свою згоду на поширення таких даних відповідно до Закону України "Про захист персональних даних";

3) надання чи оприлюднення такої інформації передбачено законом;

4) обмеження доступу до такої інформації (віднесення її до інформації з обмеженим доступом) заборонено законом.

Перелік наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, вимоги до формату і структури таких наборів даних, періодичність їх оновлення визначаються Кабінетом Міністрів України. При цьому до такого переліку Кабінет Міністрів України обов`язково включає інформацію, доступ до якої у формі відкритих даних передбачено законом.

Створення та забезпечення функціонування єдиного державного веб-порталу відкритих даних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері електронного урядування.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема, суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані, зокрема, оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами.

Відповідно до п. 2, 5-1, 12 ч. 1, ч. 2 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема: нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності; перелік наборів даних, що оприлюднюються у формі відкритих даних; іншу інформацію про діяльність суб`єктів владних повноважень, порядок обов`язкового оприлюднення якої встановлений законом.

Інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 р. № 835 затверджено Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних (далі - Положення № 835).

Додатком до вказаного Положення № 835 визначено Перелік наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, відповідно до якого усі розпорядники інформації (у межах компетенції) оприлюднюють у формі відкритих даних, зокрема, нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником інформації, проекти нормативно-правових актів, інформація, визначена законодавством про засади регуляторної політики.

Відповідно до п. 3, 4, 5, 21 Положення № 835 розпорядники інформації згідно з цим Положенням завантажують у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком, та будь-які інші наявні дані, що відповідають визначенню публічної інформації у формі відкритих даних.

Набори даних завантажуються та регулярно оновлюються розпорядником інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

У разі внесення змін до переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, розпорядник інформації у тримісячний строк з дати набрання чинності такими змінами здійснює їх завантаження та подальше оновлення на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

Для забезпечення оприлюднення та регулярного оновлення публічної інформації у формі відкритих даних розпорядник інформації:

завантажує та регулярно оновлює на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних набори даних, що перебувають у його володінні;

може здійснювати завантаження наборів даних, які не включені до переліку, якщо інше не передбачено Законом України "Про доступ до публічної інформації", у разі високого суспільного інтересу до таких даних (високої частоти їх запитування; за результатами опитування громадської думки; антикорупційного ефекту та/або економічного ефекту від оприлюднення наборів даних; наявності інших обставин).

Оприлюднення набору даних передбачає можливість їх перегляду і завантаження безоплатно та без проведення додаткової реєстрації, ідентифікації, авторизації, проходження автоматизованого тесту для розрізнення користувачів чи інших обмежень.

Так, під час розгляду справи, судом встановлено, що розпорядженням сільського голови Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області від 04.04.2019 року «Про скликання 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради» визначено «скликати 14 сесію VІІ скликання 19.04.2019 року о 14.00 годині в приміщенні сільської ради. Інформацію та проекти рішень розмістити на сайті Межиріцької сільської ради».

Цим же розпорядженням затверджено перелік питань, що виносилися на розгляд 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради.

Судом встановлено, що вказане розпорядження було оприлюднено на офіційному веб-сайті Межиріцької ОТГ 11.04.2019 року.

Отже, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо відсутності вказаного розпорядження на офіційному веб-сайті відповідача, та зазначає, що вказане розпорядження набрало законної сили в день його оприлюднення - 11.04.2019 року.

Разом з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення) проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

За приписами п. 12.5 ст. 12 Податкового кодексу України офіційно оприлюднене рішення про встановлення місцевих податків та зборів є нормативно-правовим актом з питань оподаткування місцевими податками та зборами, який набирає чинності з урахуванням строків, передбачених підпунктом 12.3.4 цієї статті.

Таким чином, враховуючи положення Закону України «Про доступ до публічної інформації», Положення № 835, суд доходить висновку про те, що проект оскаржуваного рішення, повинен був бути опублікованим у формі відкритих даних на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на веб-сайті Межиріцької ОТГ у строк не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття тобто не пізніше ніж до 21.03.2019 року.

Також, як вже було встановлено судом, згідно розпорядження сільського голови Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області від 04.04.2019 року «Про скликання 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради» визначено, що «Інформацію та проекти рішень розмістити на сайті Межиріцької сільської ради».

Проте, під час судового розгляду справи встановлено та не спростовано відповідачем, що станом на день проведення 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради та на час розгляду даної судової справи, відповідачем не було оприлюднено проекту оскаржуваного рішення, прийнятого відповідачем, ані на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, ні на веб-сайті Межиріцької ОТГ, чим порушено вимоги законодавства, що регулює дане питання.

Серед іншого, суд також зазначає наступне.

Відповідно до ч. 15 ст. 46 Закону № 280/97-ВР скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Відповідно до ст. 27 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII, включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради передує попередній розгляд цього проекту в постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання (якщо рішення не процедурне). Питання, які не були попередньо розглянуті відповідними постійними комісіями ради до порядку денного не включаються та не розглядаються на сесії, крім випадків, передбачених чинним законодавством України.

Під час прийняття невідкладних рішень на вимогу Межиріцького сільського голови за погодженням не менше половини зареєстрованих на засіданні депутатів засідання відповідної комісії з розгляду внесеного до порядку денного питання може бути проведене під час пленарного засідання.

Підготовку питань на розгляд сесії ради організовує секретар ради.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 47 Закону № 280/97-ВР постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Постійні комісії обираються радою на строк її повноважень у складі голови і членів комісії. Всі інші питання структури комісії вирішуються відповідною комісією.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Відповідно до ч. ч. 8, 9, 10, 11 ст. 47 Закону № 280/97-ВР організація роботи постійної комісії ради покладається на голову комісії. Голова комісії скликає і веде засідання комісії, дає доручення членам комісії, представляє комісію у відносинах з іншими органами, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами, організаціями, а також громадянами, організує роботу по реалізації висновків і рекомендацій комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості ним виконувати свої повноваження з інших причин його функції здійснює заступник голови комісії або секретар комісії.

Засідання постійної комісії скликається в міру необхідності і є правомочним, якщо в ньому бере участь не менш як половина від загального складу комісії.

За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Рекомендації постійних комісій підлягають обов`язковому розгляду органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами, яким вони адресовані. Про результати розгляду і вжиті заходи повинно бути повідомлено комісіям у встановлений ними строк.

Разом з тим, судом встановлено, що рішенням Межиріцької сільської ради від 10.11.2017 р. № 8 затверджено Положенняпро постійні комісії Межиріцької сільської ради, відповідно до п. 1 якого, постійна комісія Межиріцької сільської ради (далі - постійна комісія) є органом ради, що обирається з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до відання ради, здійснення контролю за виконанням рішень ради, контролю за рішеннями виконавчого комітету.

Згідно з п. 1.11, п. 1.12 Положення про постійні комісії Межиріцької сільської ради за наявності у ради офіційного веб-сайту має бути забезпечене: розміщення на ньому діючої редакції Положення про постійні комісії, склад членів кожної постійної комісії; плану роботи ради, з зазначенням точних дат проведення чергових засідань, адрес приміщень, відповідальних осіб за проведення засідань комісій; розміщення протоколів, висновків, рекомендацій постійних комісій; завчасне оприлюднення інформації про час, місце та порядок денний засідань постійних комісій; розміщення звітів постійних комісій.

Основною формою роботи постійної комісії є засідання.

Відповідно до п. 2.1, 2.2 Положення про постійні комісії Межиріцької сільської ради основним завданням постійної комісії є розробка та попередній розгляд проектів рішень, що виносяться на розгляд ради, підготовка висновків з питань, які планується винести на розгляд ради.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Згідно з п. 2.5, п. 2.6, п. 2.7 Положення про постійні комісії Межиріцької сільської ради за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" у спосіб, визначений Регламентом ради.

Протокол засідання постійної комісії виготовляється на протязі двох робочих днів від дня проведення засідання комісії. Кожен член комісії має право додати в протокол свою окрему думку, довідкові, письмові матеріали, повний текст свого виступу тощо. Особи, не згідні із редакцією протоколу засідання комісії, мають право подати до нього свої зауваження, які розглядаються на засіданні комісії.

Рекомендації постійної комісії підлягають обов`язковому розгляду органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами, яким вони адресовані. Про результати розгляду і вжиті заходи повинно бути повідомлено комісію у встановлений нею строк.

За змістом п. 4.3.1 Положення про постійні комісії Межиріцької сільської ради постійна комісія з питань земельних відносин, природокористування, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою, зокрема, готує висновки та рекомендації з питань земельних відносин, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою.

В той же час, згідно з п. 4.2.14 Положення про постійні комісії Межиріцької сільської ради постійна комісія з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва, зокрема, вносить на розгляд ради пропозиції щодо місцевих податків і зборів, встановлення податкових пільг, залучення фінансово-кредитних ресурсів.

Відповідно до ст. 32 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII головуючий на засіданні Ради, зокрема, під час розгляду питань порядку денного виносить на обговорення проекти рішень ради, оголошує їх повну назву, ініціаторів внесення та наявність віз (погоджень); інформує про матеріали, що надійшли на адресу ради; організовує розгляд питань.

З питань, підготовлених відповідною комісією ради, документи, пропозиції від комісії зачитує визначений комісією доповідач.

Як встановлено судом на офіційному веб-сайті відповідача відсутня будь-яка інформація щодо часу, місця, порядку денного засідання, а також відсутні протоколи засідання, висновки та рекомендації вищезазначених постійних комісії.

Вказане підтверджується й відповідачем у своєму відзиві на позов, який долучено до матеріалів справи.

Суд повторно звертає увагу на те, що відповідно до ст. 27 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII, включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради передує попередній розгляд цього проекту в постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання (якщо рішення не процедурне). Питання, які не були попередньо розглянуті відповідними постійними комісіями ради до порядку денного не включаються та не розглядаються на сесії, крім випадків, передбачених чинним законодавством України.

Відповідачем не спростовано той факт, що під час проведення 14 сесії Межиріцької сільської ради VII скликання під час включення до порядку денного спірного питання та під час затвердження порядку денного, не досліджувалася наявність по питанню щодо внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку» висновків та рекомендацій постійної комісії Межиріцької сільської ради з питань земельних відносин, природокористування, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою, а також комісії Межиріцької сільської ради з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва, висновки та рекомендації вказаних постійних комісій з даного питання не оголошувались, будь-яким чином до депутатів не доводилися, не бралися депутатами до уваги під час обговорення рішення та голосування рішення.

В протоколі 14 сесії Межиріцької сільської ради VII скликання від 19.04.2019 року, копія якого міститься в матеріалах справи, лише зазначено, що «постійні комісії провели свої засідання і тому, всі питання, які виносяться на сесію попередньо ними розглянуті».

Суд зазначає, що відповідно до листа постійної комісії Межиріцької сільської ради з питань земельних відносин, природокористування, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою від 23.10.2020 року № 2, копія якого міститься в матеріалах справи, позивача повідомлено, що вказана постійна комісія проект рішення «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку» не розробляла, не готувала і не подавала пропозицій для включення його в порядок денний сесії.

У вищезгаданому листі зазначено, що попередньо на засіданні постійної комісії Межиріцької сільської ради з питань земельних відносин, природокористування, планування території, будівництва, архітектури, охорони пам`яток, історичного середовища та благоустрою проект рішення «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку» не розглядався. Висновки і рекомендації комісія із зазначеного питання не готувала.

Крім того, в матеріалах справи міститься лист виконавчого комітету Межиріцької сільської ради № 132 від 25.08.2020 року на ім`я ОСОБА_2 , з якого вбачається, що на засіданнях постійної комісії Межиріцької сільської ради з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва у 2019 році, не розглядалося питання «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку».

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення було порушено вимоги ст. 27 Регламенту Межиріцької сільської ради VII скликання.

Згідно з п. 8 ч. 4 ст. 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, зокрема: скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесії ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII проект порядку денного сесії ради, не пізніш як за два тижні до дати початку сесії ради, формує Межиріцький сільський голова на основі: 1) плану роботи ради; 2) пропозицій секретаря ради; 3) пропозицій депутатів ради; 4) пропозицій постійних та інших комісій ряди; 5) пропозицій, поданих громадою в порядку місцевої ініціативи; 6) пропозицій виконавчого комітету; 7) пропозицій старост; 8) пропозицій членів територіальної громади, поданих у порядку місцевої ініціативи або електронної петиції.

За приписами ч. 13 ст. 46 Закону № 280/97-ВР пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

За ст. 26 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII порядок денний сесії ради затверджується в такій послідовності:

1) внесення та обговорення пропозицій, депутатських запитів про можливість включення до проекту порядку денного додаткових питань, якщо вони підготовлені відповідно до вимог законодавства та цього регламенту;

2) голосування проекту порядку денного за основу;

3) вилучення окремих питань з розгляду - більшістю присутніх на засіданні;

4) включення додаткових питань до розгляду, якщо вони підготовлені відповідно до вимог цього Регламенту;

5) затвердження порядку денного в цілому.

Пропозиції щодо порядку денного, подані в порядку місцевої ініціативи або електронної петиції, вважаються включеними в порядок денний без голосування і не можуть бути вилученими з порядку денного голосуванням депутатів.

За змістом ст. ст. 32, 36 Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019р. № 483-13/VII головуючий на засіданні Ради, зокрема, під час розгляду питань порядку денного виносить на обговорення проекти рішень ради, оголошує їх повну назву, ініціаторів внесення та наявність віз (погоджень); інформує про матеріали, що надійшли на адресу ради; організовує розгляд питань;

Перехід до розгляду чергового питання порядку денного оголошується головуючим на засіданні.

Головуючий оголошує номер питання, що розглядається відповідно до порядку денного, повідомляє про назви і редакції проектів документів (в тому числі й альтернативних), які підлягають розгляду, та про прогнозований порядок розгляду питання відповідно до цього регламенту.

Зі змісту розпорядження сільського голови Межиріцької ОТГ за № 112-р від 04.04.2019 року «Про скликання 14 сесії VІІ скликання Межиріцької сільської ради» вбачається, що сільським головою визначено перелік питань, що винесено на розгляд 14 сесії Межиріцької сільської ради VII скликання. Суд зазначає, що серед зазначених питань у згаданому розпорядженні відсутнє питання «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку».

Згідно Протоколу 14 сесії Межиріцької сільської ради VII скликання від 19.04.2019 року, копія якого міститься в матеріалах справи, в процесі проведення 14 сесії Межиріцької сільської ради VII скликання, під час формування та затвердження порядку денного сесії, не надходило пропозицій щодо включення до порядку денного питання «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради №199-7/VII «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку», що відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами.

Таким чином, суд робить висновок, що відповідачем оскаржуване рішення прийнято з порушенням вимог законодавства та положень Регламенту Межиріцької сільської ради, затвердженого рішенням Межиріцької сільської ради від 23.01.2019 р. № 483-13/VII, що призвело до розгляду питання, що не включене до порядку денного сесії та, відповідно, прийняття по ньому рішення.

Відтак, суд вважає, що позивачем належним чином доведено, що процедура прийняття оскаржуваного рішення Межиріцькою сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області не дотримана.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідачем у своєму відзиві зазначено, що оскаржуване рішення також було розміщено на сайті Межиріцької сільської ради лише 30.11.2020 року, у зв`язку із технічними умовами. Тобто, відповідачем оскаржуване рішення опубліковано з порушенням строків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Суд погоджується з позивачем, що прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, яке встановлює ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку, з недотриманням приписів законодавства, призвело до порушення прав позивача, як власника земельних ділянок, що розташовані на території Межиріцької ОТГ, внести пропозиції та зауваження до проекту оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, враховуючи, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами прийняття оскаржуваного рішення з дотриманням вимог законодавства, суд, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд, згідно зі ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За вказаних обставин суд зазначає, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень, на якого законом покладено тягар доведення обґрунтованості прийнятого рішення, у разі його судового оскарження, не надано належні докази прийняття оскаржуваного рішення з дотриманням приписів законодавства.

З приводу розподілу судових витрат, суд зазначає виходить з наступного.

Позивачем заявлено вимогу щодо стягнення з Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області на користь позивача понесені судові витрат по справі, а саме, витрати на професійну правничу допомогу та витрати з оплати судового збору.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

- на професійну правничу допомогу;

- сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

- пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

- пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

- пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

За змістом ч. 3 ст. 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у ч. 5 ст. 134 КАС України. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 5 ст. 134 КАС України).

Приписами ч. 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, з огляду на наведені правові норми, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлених у встановленому законом порядку.

Так, судом встановлено, що 17.06.2020 року між адвокатським об`єднанням «БІРЮК, МІГУЛЬОВ І ПАРТНЕРИ» та ОСОБА_1 (клієнт) було укладено договір про надання правової допомоги № 17/06/2020.

Відповідно до п. 1.1. Договору клієнт доручає об`єднанню надання правової допомоги, детальний опис та обсяг яких визначено у завданні до цього договору.

Пунктом 3.1 та 3.2 Договору передбачено, що надання юридичних послуг за цим договором здійснюється на платній основі. Розмір винагороди (гонорару) об`єднання за надані юридичні послуги та порядок її розрахунку буде визначатися сторонами у кожному конкретному завданні до договору, яке є невід`ємною частиною договору.

Згідно з п. 4.1 Договору об`єднання регулярно (як правило один раз на місяць) виставляє клієнту рахунки. Сплата за рахунком здійснюється після отримання рахунку та підписання Акту прийому-передачі послуг, і в будь-якому разі не пізніше, ніж протягом 5 банківських днів після отримання рахунку, якщо інші строки сплати не визначені сторонами в завданні або акті прийому-передачі послуг.

На підтвердження понесених витрат до суду надано наступні документи:

- копію акту приймання-передачі наданих послуг від 06.01.2021 року до договору про надання правової допомоги № 17/06/2020 від 17.06.2020 року;

- звіт № 2-01/21-3 від 06.01.2021 року про виконання договору.

Однак, судом встановлено, що у поданих документах відсутні докази, що свідчать про оплату гонорару адвоката (платіжне доручення, квитанція, банківські виписки тощо).

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є співзасновником адвокатського об`єднання «БІРЮК, МІГУЛЬОВ І ПАРТНЕРИ», при цьому, будь-яких доказів оплати витрат на правничу допомогу в сумі 6 261,20 грн., (квитанції до прибуткового касового ордера, платіжного доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касових чеків), що свідчить про відсутність надання саме оплачуваної правової допомоги ОСОБА_1 з боку адвокатського об`єднання «БІРЮК, МІГУЛЬОВ І ПАРТНЕРИ», що виключає можливість відшкодування зазначеної у формально складених документах суми витрат.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог, стягненню з Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 840,80 грн., сплата яких підтверджується квитанцією № 21396 від 16.11.2020 року, які містяться в матеріалах справи.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та нечинним рішення Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області за № 500-4/VІІ від 19.04.2019 року «Про внесення змін до рішення Межиріцької сільської ради № 199-7/VІІ «Про ставки по платі за землю та пільги щодо земельного податку».

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області (51473, Дніпропетровська обл., Павлоградський р-н, с. Межиріч, пров. Виконкомівський, 1, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 26.01.2021 року.

Суддя І.О. Лозицька