Справа № 320/10207/20
Суддя: Сухарева О. В.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/362/28/21
У х в а л а

"25" січня 2021 р. м. Васильків

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Сухаревої О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в м. Київ лейтенанта поліції Бабенка Ігора Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

21.01.2021 до Васильківського міськрайонного суду Київської області з Київського окружного адміністративного суду надійшла на розгляд за підсудністю адміністративна справа № 320/10207/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови.

Судом встановлено, що 23.10.2020 до Київського окружного адміністративного суду за допомогою системи «Електронний суд» звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою, в якій просив скасувати постанову інспектора роти № 3 батальйону 4 Управління патрульної поліції в м. Київ Бабенка І.В., серія ЕАМ № 3324569 від 22.10.2020 року, якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 425 грн. за ч. 2 ст. 122 КУпАП.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.11.2020 адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови передано за підсудністю на розгляд Васильківському міськрайонному суду Київської області.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.01.2021, для розгляду справи № 320/10207/20 було визначено суддю Сухареву О.В.

Розглянувши дану позовну заяву, судом було встановлено наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно висновку викладеного у Постанові Верховного суду від 18.03.2020 (справа № 543/775/17), у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня - 2102 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення становить 420,4 грн.

Крім того, відповідно до частини першої статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи адміністративні правопорушення, у тому числі передбачені частиною другою статті 121.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Пунктом 7-1 частини другої статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 122 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 96.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказані висновки викладені в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16, від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17 та від17.09.2020 у справі № 742/2298/17.

Поряд з цим, позивачем Управління патрульної поліції в м. Києві до участі у справі в якості відповідача залучене не було, відповідне клопотання не заявлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Абзацом другим частини восьмої статті 18 КАС України передбачено, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 18 КАС України, особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Враховуючи все вище зазначене, суд приходить до висновку про необхідність залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, надавши йому строк в 5 днів з дня отримання ним ухвали на власну офіційну електронну адресу, для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду в електронній формі з обов`язковим скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд» заяви про усунення недоліків, до якої необхідно додати позовну заяву з уточненими учасниками справи та квитанцію про сплату судового збору або докази звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, п. 7 ч. 1 ст. 4, ч. 7, 8 ст. 18, п. 3 ч. 1 ст. 171, ч. 3 ст. 161, ст. 169 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в м. Київ лейтенанта поліції Бабенка Ігора Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху та надати ОСОБА_1 строк в 5 днів з дня отримання вказаної ухвали для надання суду необхідних документів, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали направити на офіційну електрону адресу позивача: .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Сухарева О.В.