Справа № 420/752/21
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/752/21
УХВАЛА

25 січня 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вовченко О.А., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки керівника прокуратури Одеської області Веніславського Вадима Володимировича про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії та прийняти рішення та стягнення моральної та матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 19 січня 2021 року надійшла підписана електронним цифровим підписом позовна заява ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки керівника прокуратури Одеської області Веніславського Вадима Володимировича, в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність в.о. керівника прокуратури Одеської області Веніславського В.В., яка полягає у зухвало - ганебному зволіканні своїми посадовими обов`язками які полягають в організації належної діяльність регіональної прокуратури;

2. Зобов`язати відповідача провести ретельне службове розслідування за фактом тривалого, зухвало - злочинного зволікання роботи з прийму та реєстрації звернень;

3. За результатом проведення службового розслідування, з метою не припущення подібних правопорушень у подальшому, та на підставі що безкарність спонукає до нових, більш значних порушень, прийняти рішення про притягнення винних за подібне суттєве, тривале правопорушення до суворої дисциплінарної відповідальності;

4. Стягнути з відповідача, нанесену позивачу його незаконними діями моральну і матеріальну шкоду у розмірі 1500000 гривень за завдання позивачу значної моральної та матеріальної шкоди та вчинення зухвало - ганебного знущання наді мною впродовж тривалого часу, та отримання за свою бездіяльність заробітної, але не заробленої платні у шаленому розмірі, коштом державного бюджету, який формується не в останню чергу, за рахунок сплачених мною та іншими громадянами України податків.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом позову, суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем у позовній заяві зазначено відповідачем виконуючого обов`язки керівника прокуратури Одеської області Веніславського Вадима Володимировича.

При цьому, суддя зазначає, що такий орган державної влади як «прокуратура Одеської області» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не зареєстрований, а натомість зареєстрована за кодом Одеська обласна прокуратура, яку очолює виконувач обов`язків керівника Одеської обласної прокуратури Веніславський Вадим Володимирович.

Таким чином, позивачу слід уточнити коло відповідачів по справі.

Згідно п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

В позовній заяві позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність в.о. керівника прокуратури Одеської області Веніславського В.В., яка полягає у зухвало - ганебному зволіканні своїми посадовими обов`язками які полягають в організації належної діяльність регіональної прокуратури, при цьому не конкретизує, в чому полягає «організація належної діяльності регіональної прокуратури», оскільки дане поняття є обширним та включає у себе багато аспектів, при цьому у позовній заяві позивач посилається лише на не реєстрацію відповідачем його заяви, направленої на адресу електронної пошти.

Таким чином, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до приписів КАС України, надавши до суду позовну заяву із уточненими позовними вимогами.

Згідно п.3 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Однак, у позовній заяві відсутня інформація щодо ціни позову а також обґрунтований розрахунок суми моральної та матеріальної шкоди, яку позивач просить стягнути з відповідача.

Таким чином, позивач повинен зазначити у позовній заяві ціну позову та навести обґрунтований розрахунок завданої йому суми моральної та матеріальної шкоди.

Згідно п.8 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем не зазначено щодо наявності у нього або інших осіб оригіналу письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач у позовній заяві посилається на неодноразове направлення на електронну пошту прокуратури Одеської області 04.01.2021 року, 06.01.2021 року, з 11.01.2021 року по 15.01.2021 року заяви та на отримання повідомлень про не прийняття на електронну пошту заяви внаслідок помилки та внаслідок перевантаженості поштової скрині.

Однак доказів на підтвердження вказаного до суду не надав.

При цьому, наданий разом з позовною заявою відеозапис не є доказом на підтвердження вищевказаного, оскільки з нього не вбачається, повідомлення якого змісту направлялись позивачем відповідачу, та які саме відповіді на які саме листи находили позивачу від відповідача на його адресу електронної пошти.

Також позивач у позовній заяві посилається на звернення його до профільних лікарів офтальмолога і невропатолога та на призначення ними та сімейним лікарем тривалого, коштовного лікування, однак доказів на підтвердження вказаного до суду також не надав.

Таким чином, позивачу слід надати до суду письмові докази на підтвердження зазначених у позовній заяві обставин.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до суду подано позов без доказів сплати судового збору.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, даний адміністративний позов містить одну вимогу немайнового характеру (визнання протиправною бездіяльність) та похідні до неї вимоги (зобов`язання вчинити дії та прийняти рішення), за які судовий збір не сплачується.

Крім цього, відповідно до відповідно до п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання: позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суд.

Таким чином, за вимоги позивача щодо стягнення матеріальної та майнової шкоди судовий збір також не сплачується.

У відповідності до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2270,00 грн.

Отже, за подачу адміністративного позову з даними вимогами розмір судового збору становить 908,00 грн. (2270,00 грн.*0,4).

При цьому, позивач у позовній заяві просить суд звільнити його від сплати судового збору відповідно до п.п.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись при цьому на те, що позивач у даний час представляє найбільш вразливу верству міської громади, а саме є пенсіонером за віком, отримує майже мінімальну пенсію, більше половини з якої витрачає на сплату комунальних послуг, а решту частину - на придбання коштовних ліків та будь - якої їжі.

Розглядаючи вказане клопотання, суддя зазначає наступне.

Частиною 1 ст.133 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч.1, ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суддя зазначає, що позивачем до суду не надано доказів того, що він відноситься до однієї з категорій громадян, визначених у п.2 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, предмет даного спору не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, враховуючи посилання позивача на отримання ним «майже мінімальної пенсії», підставою звільнення позивача від сплати судового збору може бути лише п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Позивачем до суду на підтвердження свого незадовільного майнового стану надано довідку про доходи №0558 8156 5035 0514 Подільського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про те, що розмір пенсії, яку ОСОБА_1 отримав за період січень 2020 року грудень 2020 року, становить 24192,80 грн.

Відтак, 5% з вказаної суми 24192,80 грн. становить 1209,64 грн., а тому розмір судового збору, який позивач повинен сплатити за подання даного адміністративного позову, становить менше 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином суддя вважає за доцільне у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору відмовити.

Отже, позивачу слід надати до суду докази сплати 908,00 грн. судового збору.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви з позовними вимогами, приведеними у відповідність до КАС України, доказів на підтвердження зазначених у позовній заяві обставин та доказів сплати судового збору (з копією відповідачу).

Суддя роз`яснює, що відповідно до п.3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позов ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки керівника прокуратури Одеської області Веніславського Вадима Володимировича про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії та прийняти рішення та стягнення моральної та матеріальної шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко