Справа № 480/225/20
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 січня 2021 р.Справа № 480/225/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Любчич Л.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Державної податкової служби України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 року по справі № 480/225/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Шанс"

до Державної податкової служби України

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Шанс" до Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити дії задоволено.

01.12.2020 (відповідно до штемпеля на конверті) Державною податковою службою України подано до Сумського окружного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення, в якій заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування вимог зазначеного клопотання відповідач посилається на той факт, що ним у строки, встановлені КАС України, вже подавалася на рішення Сумського окружного адміністративного суду по цій справі апеляційна скарга, однак скарга судом апеляційної інстанції повернулася заявнику, у зв`язку з несплатою судового збору. В свою чергу, зазначає, що судовий збір за подання апеляційної скарги був сплачений ще в червні 2020 року. Ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2020 про залишення апеляційної скарги без руху була отримана ДПС 22.09.2020 вх. ДПС № 41578/5, таким чином, строк для виконання зазначеної ухвали закінчився 02.10.2020. Проте, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей та враховуючи щоденне погіршення епідеміологічної ситуації в країні, з урахуванням Указу Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, на всій території України установлено карантин. З метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, на території ДПС встановлено певні обмеження, у зв`язку із зростанням рівня захворювання на COVID-19 серед працівників. У зв`язку із зростанням захворювання на COVID-19 та осіб, які контактували з захворілими та змушені самоізолюватися в домашніх умовах, значно скоротилися трудові ресурси, що збільшує навантаження на здорових працівників. Для своєчасного опрацювання документів працівниками ДПС вживаються максимально всі можливі заходи. Враховуючи викладене, ДПС після повернення апеляційної скарги повторно звертається з апеляційною скаргою без затримок та зайвих зволікань з платіжним дорученням від 10.06.2020 № 1327.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджений факт подання відповідачем 04.06.2020, тобто в межах строку, передбаченого КАС України, апеляційної скарги на вищезазначене рішення Сумського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.09.2020 залишено без руху апеляційну скаргу Державної податкової служби України та надано час для направлення апелянтом до Другого апеляційного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення копію зазначеної ухвали відповідач отримав 21.09.2020 (а.с. 92), а отже строк на усунення недоліків закінчився 01.10.2020.

Враховуючи те, що вимоги ухвали суду у встановлений судом строк не виконані, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 по справі № 480/225/20 повернуто скаржнику.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, вдруге з апеляційною скаргою відповідач звернувся лише 01.12.2020 (відповідно до штемпеля на конверті) разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В силу ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Колегія суддів зазначає, що відповідачу було достеменно відомо про прийняття рішення, що ним оскаржується, але не дотримано порядку при первинному поданні апеляційної скарги 04.06.2020, а саме, не надано документу про сплату судового збору.

Та обставина, що ДПС України звернулось з первинною апеляційною скаргою у строк, (яку було залишено без руху та повернуто з підстав не надання доказів сплати судового збору), не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

При цьому, як зазначає сам відповідач, та підтверджується платіжним дорученням № 1327 судовий збір за подання апеляційної скарги був сплачений ще 10.06.2020, тобто одразу після подання первісної апеляційної скарги та до прийняття ухвали суду від 11.09.2020 про залишення її без руху, однак жодних дій по направленню вказаних доказів відповідач не вчинив.

Надалі, отримавши 21.09.2020 ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху з підстав несплати судового збору, відповідач у строк, встановлений судом, так і не надіслав на виконання вимог ухвали вищезазначене платіжне доручення № 1327 від 10.06.2020.

Лише 06.10.2020 (відповідно до штемпеля на конверті), тобто після закінчення встановленого судом строку, відповідач направив до суду оригінал платіжного доручення № 1327 від 10.06.2020.

В контексті наведеного, зважаючи на положення вказаних правових норм законодавства, невиконання вимог процесуального закону щодо належного оформлення апеляційної скарги, та, як наслідок, повернення заявнику апеляційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його апеляційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 05.08.2020 по справі № П/808/182/14 (К/9901/16221/20).

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження відповідач посилається на запровадження Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 на всій території України карантину та завантаженість у зв`язку з цим контролюючого органу.

Так, відповідач зазначає, що з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, на території ДПС встановлено певні обмеження, у зв`язку із зростанням рівня захворювання на COVID-19 серед працівників. У зв`язку із зростанням захворювання на COVID-19 та осіб, які контактували з захворілими та змушені самоізолюватися в домашніх умовах, значно скоротилися трудові ресурси, що збільшує навантаження на здорових працівників.

Проте, завантаженість працівників не може бути підставою для несвоєчасного подання апеляційної скарги, оскільки податковий орган є суб`єктом владних повноважень, який має визначену штатним розписом чисельність працівників, а процесуальна дієздатність органу владних повноважень не пов`язана з конкретною службовою особою.

Таким чином, труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників контролюючого органу (зокрема, завантаженість тощо) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 по справі № 460/1245/19.

Окрім того, жодних доказів на підтвердження зазначених обставин відповідач не надав.

Також, є необґрунтованими посилання відповідача на запровадження на всій території України карантину.

Відповідно до пункту 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 258, 261, 295, 298, 304, 309, 329, 332, 338, 342, 363, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Тобто, право учасника процесу на продовження процесуального строку відповідно до наведених вище норм кореспондується з його обов`язком доводити неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк у зв`язку з карантином.

Органи державної влади, зокрема органи Державної фіскальної служби, на період дії карантину не припиняли свою діяльність, а доводи, зазначені відповідачем, жодним чином не свідчать про неможливість вчасного направлення до суду доказів сплати судового збору та подання повторної апеляційної скарги в межах встановленого законодавством строку, у зв`язку саме з карантином, а стосуються внутрішньої організації роботи щодо підготовки апеляційної скарги, що, як уже було зазначено, не може вважатись поважною причиною пропуску процесуального строку апеляційного оскарження.

Відтак, враховуючи відсутність у поданому клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження обставин, які б вказували на неможливість подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк та які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, а також враховуючи те, що скаржник є органом Державної влади та на період дії карантину свою діяльність не припиняв, зазначені відповідачем обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Також, надаючи оцінку обґрунтованості поданого клопотання, колегія суддів зважає на те, що після повернення вперше поданої заявником апеляційної скарги й до моменту звернення скаржника до суду апеляційної інстанції з такою скаргою вдруге сплинуло більше одного місяця, а, отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням апеляційної скарги.

Згідно з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18), право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Жодних належних доводів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги, з урахуванням того, що судовий збір сплачено ще в червні 2020, заявник апеляційної скарги не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

Так, при вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і т.д.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19 (К/9901/18033/20).

Відтак, зазначені відповідачем обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Державної податкової служби України про поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст. ст. 121, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 27.04.2020 по справі № 480/225/20, наведені Державною податковою службою України.

Клопотання Державної податкової служби України про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя П`янова Я.В.
Судді Любчич Л.В. Спаскін О.А.