Справа № 480/9043/20
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 січня 2021 року Справа № 480/9043/20

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Гелети С.М., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику осіб за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України,3-ті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства юстиції України, в якій, з урахування уточнених вимог, просить визнати протиправними та скасувати п.п. 1, 2, 4 Наказу Міністерства юстиції України №1782/5 від 27.05.2020. Ухвалою від 24.12.2020 відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Третя особа ОСОБА_2 подав до суду заяву проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, просить розглянути в загальному провадженні та призначити дату підготовчого провадження.

Суд відмовляє в задоволенні зазначеного клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. За правилами ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що подана третьою особою заява не містить жодних обґрунтувань необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Також у суду відсутні докази того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення підготовчого судового засідання. Предмет спору не підпадає під вимоги обов`язкового розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, передбачені ч. 4 с.12, ч. 4 ст.257 КАС України, .

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зазначав, що «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод] (статті 6-1), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини» (Axen v. Germany, заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема, тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Аксен проти Німеччини», § 28). Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino проти Португалії» (Varela Assalino contre le Portugal, заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25 квітня 2002 року). У тій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права - тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, як вказав ЄСПЛ, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 зазначеної Конвенції щодо проведення публічного розгляду справи.

Слід звернути увагу на те, що суд в межах розгляду дано справи створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання копій всіх процесуальних документів. Крім того, копії процесуальних рішень оприлюднюються у відповідності до вимог Закону України «Про доступ до судових рішень», про що сторонам повідомлено в ухвалі про відкриття провадження у справі. Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України. Так, в даному випадку, суд створив учасникам процесу у даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо ознайомлюватися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Ураховуючи викладене та зважаючи на відсутність необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання третьої особи про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання ОСОБА_2 суд відмовляє.

Керуючись ст. ст. 12, 248, 257, 262 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.01.2021.

Суддя С.М. Гелета