Справа № 120/7402/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

21 січня 2021 р. Справа № 120/7402/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Волинець В.М.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Герман І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про скасування наказу

в с т а н о в и в :

01.12.2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про скасування наказу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що наказом начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №1347 від 22.10.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Барського ВП ГУНП у Вінницькій області" на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення вимог пункту 10.12. розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом МВС України №1417 від 30.12.2014 року, що виразилось у перевезені службовим транспортним засобом легкозаймистих речовин.

Позивач не погоджується з даним порушенням та зазначає, що у своїй діяльності не допускає порушень вимог Закону України "Про національну поліцію" та розпорядчих документів МВС.

Разом з тим, позивач вважає накладене на нього дисциплінарне стягнення помилковим, оскільки Правилами пожежної безпеки не заборонено транспортувати нафтопродукти в пластиковій тарі в багажному відділенні автомобіля. Більше того, позивач стверджує, що 27.09.2020 року не перевозив нафтопродуктів в багажному відділенні службового автомобіля.

Враховуючи зазначене, позивач вважає, що не вчиняв дій, які б мали ознаки дисциплінарного проступку, у зв`язку із чим, звернувся з цим позовом до суду, в якому просив:

- скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №1547 від 22.10.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Барського ВП Жмеринського ВН ГУНП у Вінницькій області" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 07.12.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін на 24.12.2020 року.

23.12.2020 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача заперечує щодо задоволення позовних вимог. Зокрема зазначає, що висновком службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, за що до нього підлягає застосування дисциплінарне стягнення у виді догани.

Ухвалою суду від 24.12.2020 року занесеною до протоколу судового засідання, за клопотанням позивача, розгляд справи відкладено на 21.01.2021 року.

29.12.2020 року представником відповідача на електронну адресу суду подані додаткові матеріали.

Ухвалою суду від 18.01.2021 року у задоволенні клопотання позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

У судовому засіданні 21.01.2021 року позивач підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача щодо задоволення позовних вимог заперечила та просила суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Сержант поліції ОСОБА_1 з 03.07.2017 року проходить службу в секторі реагування патрульної поліції №3 Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Наказом Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області №1401 від 02.10.2020 року призначено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Підставою для призначення та проведення службового розслідування слугував рапорт заступника відповідального по ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_2 від 28.09.2020 року.

Зі змісту поданого рапорту, зокрема, вбачається, що при перевірці транспортного автомобіля Міцубіші д.н. НОМЕР_1 , який використовувався працівниками ГРПП сержантом поліції ОСОБА_1 та рядовим поліції ОСОБА_3 у брудному стані, у багажнику автомобіля виявлено пластикову каністру наповнену бензином, дорожні знаки, конуса, спеціальний засіб для зупинки транспортних засобі, засоби захисту, ПР-73 шоломи та АКСУ без магазину, магазин виявлено у бардачку вказаного автомобіля. АКСУ отримав рядовий поліції ОСОБА_3 по вказівці керівництва.

За результатами службового розслідування складено висновок від 19.10.2020 року, у якому, зокрема, комісія уважає, що за порушення ч.1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог пункту 10.12 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, що виразилось у перевезенні службовим транспортом легкозаймистих речовин, застосувати до поліцейського СРПП № 3 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 22.10.2020 року № 1547 за порушення службової дисципліни, вимог ч.1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог пункту 10.12 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, що виразилось у перевезенні службовим транспортом легкозаймистих речовин, наказано застосувати до поліцейського СРПП № 3 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Позивач вважає, що не вчиняв дій, які б мали ознаки дисциплінарного проступку, а тому звернувся з цим позовом до суду.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить із наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини між Державою в особі компетентних органів (посадових осіб, службових осіб) та громадянами, які складаються з приводу проходження служби в Національній поліції України унормовані, серед іншого, приписами Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ (далі за текстом Дисциплінарний статут), та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 (далі за текстом Порядок проведення службових розслідувань).

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" Національна поліція України - центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною 1 статті 17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до пункту 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом (частина 4 цієї статті).

За змістом частини 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Службова дисципліна, у відповідності до положень статті 1 Дисциплінарного статуту, передбачає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (стаття 2 Дисциплінарного статуту).

Статтею 2 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського також:

знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

поважати права, честь та гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

знати та виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, виконанні наказів керівників, а також дотриманні правил внутрішнього розпорядку.

У свою чергу, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина 1 статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частина 2 цієї статті визначає, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина 3, 4 вказаної статті).

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи

За результатами службового розслідування складається висновок, у якому, зазначаються:

дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для призначення службового розслідування;

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

пояснення поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (стаття 19 Дисциплінарного статуту).

Аналогічні положення закріплені та деталізовані нормами Порядку проведення службових розслідувань.

Згідно з пунктом 4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту.

Пунктом 2 розділу VI цього Порядку встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

За правилами пунктів 4 та 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Порядку слідує, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування.

У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, а також встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає на виконання приписів закону відповідне рішення та вчиняє дії.

З метою встановлення обставин можливого скоєння позивачем дисциплінарного проступку, судом досліджено матеріали службового розслідування та встановлено наступне.

27.09.2020 року заступником відповідального по ГУНП у Вінницькій області, відповідно до план-завдання, здійснено перевірку Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

При перевірці службового автомобіля «Mitsubishi Outlander» д.н.з. НОМЕР_1 , який використовувався поліцейським СРПП № 3 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області сержантом поліції ОСОБА_1 та поліцейським СРПП № 1 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області рядовим поліції ОСОБА_3 у брудному стані, у багажному відділенні автомобіля знаходилась пластикова каністра з бензином, засоби захисту (ПР та шоломи), а також автоматична зброя «АКСУ» без магазину (магазин було виявлено в бардачку автомобіля). Автоматичну зброю отримував рядовий поліції ОСОБА_4 .

Відповідно до пункту 10.12 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, нафтопродукти відпускаються безпосередньо в бензобаки. Допускається відпускати власникам індивідуального транспорту нафтопродукти в спеціально призначені для цього каністри. Забороняється відпускати паливо в скляну тару та тару з полімерних матеріалів.

Відповідно до підпункту 8 пункту 9 розділу IV Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, до штатної групи господарчих (спеціальних та спеціалізованих) транспортних засобів входять паливозаправники та автоцистерни, на яких і здійснюється транспортування паливно-мастильних матеріалів.

Враховуючи зазначене, дисциплінарна комісія вважає, що у зв`язку із перевезенням службовим транспортом легкозаймистих речовин, слід застосувати до поліцейського СРПП № 3 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Аналізуючи зазначені обставини, суд звертає увагу на наступне.

Згідно з пунктами 1 та 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 13 розділу V Порядку проведення службових розслідувань поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

У ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією опитано начальника СРПП № 2 Барського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_5 , який 27.09.2020 перебував на добовому чергуванні у якості відповідального від керівництва, та пояснив, що близько 11 год. ним на території м. Бар було перевірено наряд ГРПП, які займались оформленням адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 122 КУпАП. Під час перевірки автоматична зброя перебувала у рядового поліції ОСОБА_3 , а сторонніх предметів в автомобілі не було.

Також, майор поліції ОСОБА_6 пояснив, що 27.09.2020 ним та майором поліції ОСОБА_5 під час прийому-здачі чергування оглядався службовий автомобіль ГРПП та сторонніх предметів у ньому не було. В результаті опитування поліцейських ГРПП на предмет наявності в службовому автомобілі каністри з бензином, останні нічого пояснити не змогли.

Опитаний з даного приводу майор поліції ОСОБА_7 пояснив, що у період з 17.09.2020 по теперішній час він перебуває на лікарняному. Однак, з пояснень поліцейського ОСОБА_3 виявлена в багажнику службового автомобіля каністра з пальним була ним придбана на АЗС за годину до перевірки, для заправки власного автомобіля.

В той же час, в матеріалах службового розслідування містяться пояснення самого рядового поліції ОСОБА_3 , який, зокрема, повідомив, що у виявленій каністрі в багажнику автомобіля знаходилась дистильована вода для акумуляторних батарей автомобіля.

Позивач з даного приводу пояснив, що близько 18:10 27.09.2020 на 7 км автомобільної дороги сполученням "с. Шипинки - с. Митки" він займався оформленням адміністративних матеріалів, передбачених ч. 1 ст. 130 КУпАП. У той час його екіпаж було перевірено помічником відповідального по ГУНП у Вінницькій області майором поліції О. Берещуком, однак, жодного документу на право перевірки він не пред`явив. Також, останній без дозволу відкрив багажне відділення службового автомобіля, де виявив каністру, ємністю 10 л, у якій знаходилась дистильована вода для поновлення рівня акумуляторних батарей автомобіля. Бензин у каністрі не перевозився, оскільки це заборонено Правилами пожежної безпеки.

Суд наголошує, що пояснення поліцейського є однією з важливих форм гарантій, наданих службовій особі для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак у ході проведення розслідування, пояснення позивача відносно виявленого порушення проігноровано та не враховано, про що свідчить зміст описової та резолютивної частини висновку службового розслідування.

Разом з тим, у висновку зазначено, що вчинення дисциплінарного проступку окремих працівників Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підтверджується поясненнями поліцейських, опитаних у рамках службового розслідування, книгою нарядів, журналами інструктажів та фотофіксацією порушень.

Суд зауважує, що єдині пояснення щодо наявної в багажному відділенні службового автомобіля каністри саме з бензином, відібрані у майора поліції ОСОБА_7 , який у період здійснення перевірки Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області перебував на лікарняному та зі слів ОСОБА_3 пояснив, що виявлена в багажнику службового автомобіля каністра з пальним була ним придбана на АЗС за годину до перевірки, для заправки власного автомобіля.

Натомість, згідно пояснень самого ОСОБА_3 у виявленій в багажнику автомобіля каністрі знаходилась дистильована вода для акумуляторних батарей автомобіля.

Надаючи оцінку вказаним обставинам, суд звертає увагу на те, що в матеріалах службового розслідування міститься фотографія багажного відділення автомобіля, у якому наявна каністра з рідиною. Однак, дійти обґрунтованого висновку про те, яка в ній знаходиться рідина, без дослідження останньої, на переконання суду неможливо.

Інших доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку та порушення службової дисципліну матеріали службового розслідування, так і матеріали справи не містять.

Разом з тим, суд зазначає, що згідно з частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Враховуючи вищевикладені обставини, встановлені у висновку службового розслідування, суд вважає, що вони не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку та до нього не може бути застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани, оскільки сукупність зібраних даних (відповідно до матеріалів службового розслідування) поза розумним сумнівом не доводить вини позивача та не може бути визнана судом достатньою для прийняття рішення про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

Додатково, суд вважає за необхідне зазначити, що в оскаржуваному наказі зазначено про порушення позивачем вимог пункту 10.12 розділу VI Правил пожежної безпеки в України, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417.

В той же час, згідно положень пункту 10.12 розділу VI цих Правил, під час заправлення на АЗС слід дотримуватися таких вимог: дозволяється відпускати нафтопродукти споживачам у металеві каністри, каністри з полімерних матеріалів, які призначені для зберігання нафтопродуктів і на яких нанесене відповідне маркування. Забороняється відпускати паливо в скляну тару та тару з полімерних матеріалів, яка не призначена для цих цілей.

Тобто, дане положення регулює правила поведінки на АЗС, однак ці Правила не визначають пряму заборону на транспортування в службовому автомобілі легкозаймистих речовин в пластиковій тарі.

Відповідно ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд враховує, що за висновками Європейського суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він є обов`язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для віх інших державних органів. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад.

Висновок (а по суті констатація, якій не передували фактичне встановлення обставин, їх оцінка та аналіз) за результатом службового розслідування про порушення позивачем вимог частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 10.12 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, здійснений без вирішення питання про винуватість чи невинуватість позивача.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Всупереч наведеним вимогам, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду належних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності прийнятого ним наказу.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Враховуючи відсутність судових витрат, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №1547 від 22.10.2020 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Барського ВП Жмеринського ВН ГУНП у Вінницькій області" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Барського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул.Театральна, 10, м.Вінниця, ).

Рішення у повному обсязі виготовлено: 26.01.2021 року.

Суддя Дончик Віталій Володимирович