Справа № 640/10104/20
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2021 року м. Київ № 640/10104/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аблова Є.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області
доКиївського національного університету будівництва та архітектури (КНУБА)
прозастосування заходів реагування

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС України у Миколаївській області) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київського національного університету будівництва та архітектури (далі по тексту - відповідач, КНУБА), в якому просить застосувати захід реагування у сфері державного нагляду (контролю), у вигляді часткового зупинення роботи об`єкта - Миколаївський будівельний коледж, а саме повного зупинення роботи будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що виявлені під час перевірки порушення правил та норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідачем не усунуті, не є формальними, оскільки стосуються відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 червня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, або заяву про визнання позову.

30 червня 2020 року КНУБА надано відзив на позовну заяву, у якому зазначено, що частина порушень, наведених позивачем у позовній заяві та в акті перевірки від 17 лютого 2020 року №64, була усунута Миколаївським будівельним коледжем Київського національного університету будівництва та архітектури, а інша частина порушень не може бути усунута, оскільки для їх усунення потребує значного фінансування, яке здійснюється за рахунок коштів державного бюджету безпосередньо Міністерством освіти і науки України.

Крім того, відповідач зазначив, що дана справа не підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва, оскільки Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва та архітектури наділений правом здійснювати повноваження сторони від імені юридичної особи - Київського національного університету будівництва та архітектури, його місцезнаходженням є м. Миколаїв, відтак, справа підсудна Миколаївському окружному адміністративному суду.

13 липня 2020 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що порушення, зазначені в акті не усунуті в повному обсязі, у своїй сукупності сприяють виникненню та швидкому розповсюдженню пожежі, перешкоджають евакуації людей з приміщення та будуть ускладнювати оперативну ліквідацію пожежі пожежно - рятувальними підрозділами, а також створюватимуть загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають в приміщенні відповідача.

27 липня 2020 року відповідачем надані письмові заперечення щодо позовних вимог, у яких зазначено, що позивачем була проведена позапланова перевірка Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури якою встановлено усунення 6 з 13 порушень та вчиняються всі необхідні дії щодо отримання фінансування для усунення виявлених позивачем порушень. Також, відповідач зазначив, що порушення, які вказані в акті самі по собі не призводять до виникнення та розповсюдження пожежі, а отже не створюють загрози життю і здоров`ю людей, а тому відсутня необхідність і підстави у примусовому порядку застосувати заходи реагування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року розгляд адміністративної справи №640/10104/20 вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Протокольною ухвалою від 10 грудня 2020 року у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання, з урахуванням думки представника відповідача, на підставі частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішив подальший розгляд здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У С Т А Н О В И В:

На підставі наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 12 грудня 2019 року №612 «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) відповідних категорій об`єктів», посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 14 лютого 2020 року №66, у період з 14 лютого 2020 року по 17 лютого 2020 року проведено позапланову перевірку Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки ГУ ДСНС України у Миколаївській області складений акт від 17 лютого 2020 року №64 (далі по тексту - Акт №64), згідно з яким контролюючим органом встановлено 45 пунктів порушень Кодексу цивільного захисту України, Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально - технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05 червня 2013 року № 440, Правил пожежної безпеки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 (далі по тексту - ППБУ), ДБН В.2.5-56:2014, ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009, Правил техногенної безпеки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 листопада 2018 року №879 (далі по тексту - ПТБ), Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23 лютого 2006 року №98, Положення про єдину державну систему цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 січня 2014 року № 11, Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 липня 2018 року № 579 (далі по тексту - Наказ №579).

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації приміщень, будівель, та споруд.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон 877-V).

Так, згідно зі статтею 1, частиною п`ятою статті 4, частини першої статті 5, частини першої статті 6, частини сьомої статті 7 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Як було встановлено вище, відповідач про застосування до нього заходів реагування заперечує та зазначає, що наведена в Акті №64 частина порушень усунута ним в повному обсязі. Відносно інших порушень, які не усунуто, ним вживаються заходи щодо отримання коштів для їх усунення.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Таким чином, факт виконання/невиконання суб`єктом господарювання порушень, встановлених, зокрема в Акті, за результатами проведення попереднього заходу (перевірки) органом державного нагляду (контролю), шляхом винесення припису, може бути встановлено лише за результатами проведення таким органом позапланових заходів (перевірки).

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 25 лютого 2020 року у справі №826/15768/18 (адміністративне провадження №К/9901/28436/19).

В ході судового розгляду відповідачем долучено до матеріалів справи докази на усунення порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Так, на підставі наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 01 червня 2020 року №201 та посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 10 червня 2020 року №107, у період з 10 червня 2020 року по 11 червня 2020 року проведено позапланову перевірку Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки ГУ ДСНС України у Миколаївській області складений акт від 11 червня 2020 року №111 (далі по тексту - Акт №64), згідно з яким контролюючим органом встановлено 25 пунктів порушень.

Також, у період з 07 грудня 2020 року по 08 грудня 2020 року ГУ ДСНС України у Миколаївській області проведена позапланова перевірка Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури за результатами якої складено акт від 08 грудня 2020 року №185 (далі по тексту - Акт перевірки №185), згідно з яким контролюючим органом виявлено 5 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України, пункту 2.5 розділу ІІІ ППБУ - дерев`яні конструкції будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

2) пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України, пункту 22 розділу ІІ, підпункту 1.2 пункту 1 розділу V ППБУ, пункту 7 табл. А.1, пунктів 4.2, 8.4 ДБН В.2.5-56:2014, ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 - під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення будівель коледжу, не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (акт прийняття монтажних робіт, акт введення в експлуатацію та перевірки, акт прийняття);

3) статті 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, пункту 1.2 розділу V ППБУ, пункту 5.3 додатку Б.1 ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення об`єкту не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, зокрема системою оповіщення людей про пожежу типу СО-2;

4) пункту 2 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України, абзацу 3 пункту 2 розділу ІІІ ПТБ - працівників не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту органів дихання з розрахунку 1 протигаз на особу і додатково 2 % загальної кількості працівників;

5) статті 20 Кодексу цивільного захисту України, пункту 5 розділу ІІ Наказу №579 - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією.

Таким чином, суб`єктом господарювання, а саме Миколаївським будівельним коледжем Київського національного університету будівництва та архітектури усунуто 40 із 45 виявлених в ході державного нагляду (контролю) порушень вимог законодавства, що підтверджується відповідним Актом №185.

Водночас, щодо інших п`яти не усунутих порушень, відповідач посилається на те, що він є державною установою (закладом освіти), яка фінансується з державного бюджету, тому планування та виконання будь-яких заходів, що потребують витрачання бюджетних коштів, може здійснюватися виключно в межах бюджетних асигнувань на відповідні цілі (їх цільове призначення), проте, коштів на фінансування відповідних заходів не виділено.

Разом з тим, суд зазначає, що недостатність фінансування не може бути визнана поважною причиною недотримання законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, оскільки таке законодавство не диференціює вимоги до суб`єктів у приватній та державній сферах та встановлює однакові нормативні вимоги для всіх.

Так, пункт 2 розділу І ППБУ вказує, що правила пожежної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Враховуючи те, що відповідач є суб`єктом господарювання, то відповідно до частини другої статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, а забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

Водночас, на підставі пункту 1 розділу І ППБУ правила пожежної безпеки встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються. Тобто, значення має не час введення будівлі в експлуатацію, а той факт, що вона в даний момент експлуатується з порушенням цих правил.

Дана правова позиція узгоджується з постановою Верховного суду від 03 квітня 2020 року у справі № 806/77/18.

Встановлені у цій справі порушення, а саме: необладнання приміщень системою оповіщення людей про пожежу, незабезпечення працівників засобами колективного та індивідуального захисту органів дихання, є такими порушеннями протипожежних норм, що дійсно можуть створювати загрозу життю та/або здоров`ю людей за об`єктивним критерієм.

Так, недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Водночас, забезпечення конституційних прав громадян і здобувачів освіти на захист життя та здоров`я від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Крім того, статтею 53 Закону України «Про освіту» передбачено, що здобувачі освіти мають право на безпечні та нешкідливі умови навчання, утримання та праці.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Національним авіаційним університетом виявлених порушень. Застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі навчання. Такий захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених позивачем, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням про відновлення господарської діяльності.

Інші доводи і аргументи відповідача висновків суду не спростовують.

Згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Рішенням ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути почуті, тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, проаналізувавши всі обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ГУ ДСНС України у Миколаївській області є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Таким чином, суд приходить до переконання про необхідність покладання обов`язку щодо забезпечення виконання судового рішення на ГУ ДСНС України у Миколаївській області.

Крім того, контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, також необхідно покласти на ГУ ДСНС України у Миколаївській області.

Поряд із цим суд зазначає, що відповідно до пункту 1.1 Положення про Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури, затвердженого 22 квітня 2016 року (далі - Положення) Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури, є структурним підрозділом Київського національного університету будівництва і архітектури, який здійснює освітню діяльність, пов`язану з підготовкою фахівців відповідно до діючої ліцензії.

Згідно з пункту 1.6 Положення Коледж має окремі права фінансово-господарської самостійності, з правом вести самостійний баланс та подавати звітності; одержувати бюджетне фінансування; закріплене за ним поточним бюджетним рахунком в Управлінні Державної казначейської служби України в місті Миколаєві зі збереженням коду мережі фінансування.

Також, відповідно до пунктів 3.2, 3.6 Положення Коледж має право здійснювати фінансово-господарську діяльність у відповідності до законодавства, а також проводити тендерні процедури на укладення договорів; провадити фінансово-господарську діяльність в межах повноважень, визначених цим Положенням; дотримуватись договірних зобов`язань з іншими суб`єктами освітньої, виробничої, наукової, господарської діяльності та фізичними особами, в тому числі за міжнародними угодами.

Згідно з пунктом 4.2 Положення Міністерство освіти і науки України здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю Коледжу, здійснює фінансування Коледжу відповідно до встановлених нормативів та напрямів діяльності.

Відповідно до пункту 4.3 Положення Київський національний університет будівництва та архітектури надає Коледжу окремі права юридичної особи, визначає певну автономію та самостійність у вирішенні перспективних і поточних питань діяльності Коледжу та повноваження його директора; видає довіреності на представництво інтересів КНУБА.

Пунктом 5.4 Положення визначено повноваження директора Коледжу, а саме: вирішувати питання фінансово-господарської діяльності Коледжу, від імені Київського національного університету будівництва і архітектури на підставі Положення та довіреності, укладати договори з юридичними та фізичними особами, давати доручення, відкривати рахунки в органах Державного казначейства, банківські рахунки відповідно до вимог законодавства; є розпорядником майна і коштів в межах повноважень, визначених Положенням, контрактом та довіреністю КНУБА .

В матеріалах справи наявна довіреність від 26 жовтня 2018 року № 14-1.9/1499 видана КНУБА , згідно якої уповноважено директора відокремленого структурного підрозділу Миколаївський будівельний коледж Бондаренка Г.Г. вирішувати питання управління (керівництва) діяльністю відокремленого структурного підрозділу КНУБА (в т.ч. адміністративною, господарською, організаційною, навчальною, виховною, методичною), передбачену статутом КНУБА та Положенням про Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури; укладати договори про навчання і підготовку фахівців з юридичними та фізичними особами; представляти інтереси відокремленого структурного підрозділу в судах і господарських судах всіх рівнів з правом підпису позивача і відповідача, для чого Бондаренку Г.Г. надається право представляти довірителя перед будь-якими фізичними та юридичними особами з питань, пов`язаних з виконанням цієї довіреності, одержувати всі необхідні документи, інформацію, здійснювати всі юридичні дії, пов`язані з виконанням цієї довіреності.

Відповідно до частини четвертої статті 28 Господарського процесуального кодексу України, повноваження сторони або третьої особи від імені юридичної особи може здійснювати її відособлений підрозділ, якщо таке право йому надано установчими або іншими документами.

Таким чином, Миколаївський будівельний коледж наділений правом здійснювати повноваження сторони від імені юридичної особи - Київського національного університету будівництва і архітектури.

Разом з тим, згідно статті 95 Цивільного кодексу України, філії та представництва (відокремлені підрозділи) не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого положення. Керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру.

При цьому, статтею 96 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями. Юридична особа відповідає за своїми зобов`язаннями усім належним їй майном.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що здійснення ГУ ДСНС України у Миколаївській області перевірки вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки стосовно відокремленого підрозділу КНУБА - Миколаївського будівельного коледжу, а також направлення актів перевірки на адресу КНУБА відбувалось у межах вимог законодавства.

При цьому, суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що посвідчення на проведення перевірки не відповідає частині третій статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 14 лютого 2020 року №66 відповідає формі та змісту посвідчення, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17 січня 2019 року №22.

Також, суд відхиляє доводи відповідача про те, що Акт перевірки №64 не вручався директору Миколаївського будівельного коледжу, оскільки матеріалами справи підтверджується направлення вказаного акту рекомендованим листом, як на адресу коледжу, так і на адресу КНУБА.

Щодо доводів відповідача про те, що дана справа не підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва, оскільки Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва та архітектури наділений правом здійснювати повноваження сторони від імені юридичної особи - Київського національного університету будівництва та архітектури, його місцезнаходженням є м. Миколаїв, відтак, справа підсудна Миколаївському окружному адміністративному суду, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 25 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи - позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Разом з тим, у даному випадку відповідачем у справі позивач визначив КНУБА та саме його просить визнати відповідальним за порушення Миколаївським будівельним коледжем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Місцезнаходженням КНУБА є м. Київ, пр. Повітрофлотський, 31, відтак адміністративна справа підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246, 257 - 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, розташованого за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області.

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Є.В. Аблов

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (, адреса: 54003, м. Миколаїв, вул. 2 Екіпажна, 1)

Відповідач: Київський національний університет будівництва та архітектури (, адреса: 03680, м. Київ, пр. Повітрофлотський, 31)