Справа № 320/1848/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2021 року справа №320/1848/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування пункту 2 наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.10.2019 №2320 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" у вигляді звільнення ОСОБА_1 з посади.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що наказом Головного управління Національної поліції у Київській області від 23.10.2019 №2320 його було притягнено до дисциплінарної відповідальності та звільнено з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області за порушення службової дисципліни, статтей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної служби України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, пункту 1 Правил етичної поведінки поліцейських, які полягали у не вжитті заходів щодо посилення контролю за здачею та видачею вогнепальної зброї, відсутністю під час здачі вогнепальної зброї підлеглими працівниками, неналежному проведенні цільового інструктажу, що призвело до того, що 25.09.2019 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який підпорядкований позивачу, дістав з кобури закріплену за ним вогнепальну зброю та здійснив один випадковий постріл, після чого куля відрекошетила в стіну, а від стіни відрекошетила в праве стегно старшого сержанта поліції ОСОБА_3 .

Позивач не погоджується з правомірністю його звільнення з посади, оскільки вказані події мали місце, вже після того, коли ОСОБА_1 закінчив чергування у Бориспільському ВП Головного управління Нацоінальної поліції в Київській області та після того, коли новий наряд заступив на чергування, який і мав нести відповідальність за події, що сталися.

Позивач зазначив, що Дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Київській області під час проведення службового розслідування не були належним чином встановлені фактичні дані та обставини, а тому, на думку позивача, прийняття відповідачем спірного наказу є безпідставним та протиправним.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано від сторін докази по справі.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що у ході проведення службового розслідування встановлено, що 25.09.2019 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , перебуваючи у кімнаті отримання-здачі зброї, дістав з кобури закріплену за ним вогнепальну зброю та здійснив один випадковий постріл, після чого куля відрекошетила в стіну, а від стіни відрекошетила в праве стегно старшого сержанта поліції ОСОБА_3 .

На думку відповідача, вказана подія виникла внаслідок того, що ОСОБА_1 не контролював процес здачі своїми підлеглими вогнепальної зброї після завершення їхнього чергування та внаслідок того, що позивач після проведення інструктажу не здійснив перевірку їхніх знань, а саме: знань матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з неб, основ, правил і прийомів стрільби, та перевірку набутих навичок безпечного поводження зі зброєю.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2020 задоволено клопотання ОСОБА_1 про здійснення розгляду справи у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання по справі.

09.06.2020 на адресу суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.10.219 №2320 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області у вигляді звільнення ОСОБА_1 з посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області №620 від 15.11.2019 в частині звільнення ОСОБА_1 з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області та призначити його на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Бориспільського відділу поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області з 15.11.2019;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області.

Усною ухвалою суду від 02.07.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із зазначенням до протоколу судового засідання, прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог.

У судове засідання, призначене на 18.08.2020, з`явились позивач та представники сторін.

Присутній у судовому засіданні 18.08.2020 позивач підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов.

Присутній у судовому засіданні 18.08.2020 представник відповідача заперечував проти позову та просив суд відмовити у задоволені позовних вимог.

Присутній у судовому засіданні 18.08.2020 представник позивача заявив клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Присутній у судовому засіданні 18.08.2020 представник відповідача не заперечував проти вказаного клопотання.

Згідно з частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

На підставі наведеного, враховуючи клопотання представника позивача, усною ухвалою суду від 18.08.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які є у справі, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Бориспільським МРВ ГУ МВС України в Київській області 20.05.1998 (т.1, а.с.82-85).

Як вбачається з послужного списку, позивач проходив службу: у період з 15.03.1999 по 07.11.2015 - в органах внутрішніх справ; з 07.11.2015 по 16.06.2017 - в органах Національної поліції; з 16.06.2017 по 15.11.2019 - займав посаду начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області; з 15.11.2019 по теперішній час - займає посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (т.1, а.с.177-187).

З матеріалів справи вбачається, що 25.09.2019 на адресу начальника Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України генералу поліції третього рангу Хоменко О. від Головного управління Національної поліції в Київській області надійшла інформаційна довідка від 25.09.2019 №91 щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 .

У вказаній довідці зазначено, що у ході попередньої перевірки встановлено, що відповідно до Книги нарядів Бориспільського ВПГУ, інспектор сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з 20:00 год. 24.09.2019 по 08:00 год. 25.09.2019, перебували на чергуванні по здійсненню превентивних заходів на території Бориспільського району Київської області.

25.09.2019 близько 08:15 год. ОСОБА_3 з метою здачі вогнепальної зброї, зайшов до кімнати отримання-здачі зброї, а ОСОБА_4 у цей час перебував у коридорі біля входу у вказану кімнату.

Після того як ОСОБА_3 здав вогнепальну зброю до кімнати зберігання зброї, ОСОБА_2 з невідомих причин дістав з кобури закріплену за ним вогнепальну зброю "ПМ 9мм" серії НОМЕР_2 та здійснив один випадковий постріл в підлогу, після чого куля відрекошетила в стіну, а від стіни відрекошетила в праве стегно ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки №1410 від 25.09.2019, виданої КНП "Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування", ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді вогнепального наскрізного поранення правого стегна.

Під час проведення огляду місця події, працівниками ТУ ДБР, розташованого у м.Києві, вилучено предмет схожий на кулю, предмет схожий на гільзу та вогнепальну зброю "МП 9 мм" серії НОМЕР_2 .

У довідці вказано про вирішення працівниками правоохоронної служби питання щодо внесення відомостей за вказаним фактом до ЄРДР.

ОСОБА_2 перебував на службі, у однострої, з вогнепальною зброєю.

ОСОБА_3 перебував на службі, у однострої, без вогнепальної зброї.

Структурними підрозділами Головного управління за вказаним фактом організовано проведення службового розслідування.

Інформацію про подію внесено до автоматичної системи обліку порушень законності особами рядового і начальницького складу та надзвичайних подій за їх участі (т.1 а.с.111-112).

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 27.09.2019 №2119 "Про призначення службового розслідування" призначено службове розслідування за інформацією щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором СР ПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 .

Пунктом 2 вказаного наказу для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голови - інспектора відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 ; членів комісії: старшого інспектора з ОД СОДГР УПД ГУНП в Київські області капітана поліції ОСОБА_6 ; начальника ВПЗ УКЗ ГУНП в Київській області Підполковника поліції ОСОБА_7 .

Пунктом 4 вказаного наказу від виконання службових обов`язків відсторонено, зокрема, начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 (т.1, а.с.113-114).

За результатами проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від 15.10.2019, затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Київській області полковником поліції ОСОБА_8 16.10.2019 (т.1, а.с.164-172).

У вказаному висновку зазначено, що у ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до Книги нарядів Бориспільського ВПГУ, інспектор сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з 20:00 год. 24.09.2019 по 08:00 год. 25.09.2019, перебували на чергуванні по здійсненню превентивних заходів на території Бориспільського району Київської області.

Перед заступанням на службу зазначених працівників поліції, останнім відповідальним від керівництва - начальником СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майором поліції ОСОБА_1 та заступником начальника Бориспільського ВП ГУНП в Київській області підполковником ОСОБА_9 було проведено цільовий інструктаж.

25.09.2019 близько 08:00 год. ОСОБА_3 спільно з ОСОБА_2 та іншими працівниками відділу поліції, прибули до Бориспільського ВП ГУ з метою здачі вогнепальної зброї.

Надалі о 08:15 год. ОСОБА_3 зайшов до кімнати отримання-здачі зброї, а ОСОБА_2 в цей час перебував у коридорі, біля входу до вказаної кімнати.

Після того як ОСОБА_3 здав вогнепальну зброю до кімнати зберігання зброї, ОСОБА_2 у порушення вимог пункту 2 розділу ІІІ Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, дістав з кобури закріплену за ним вогнепальну зброю "ПМ 9 мм" серії НОМЕР_2 та здійснив один випадковий постріл, після чого куля відрекошетила в стіну, а від стіни відрекошетила в праве стегно ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки №1410 від 25.09.2019, виданої КНП "Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування", ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді вогнепального наскрізного поранення правового стегна.

Того ж дня, працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м.Києві відомості за вказаним фактом внесено до ЄРДР №0001354, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 Кримінального кодексу України.

У ході огляду місця події, працівниками ТУ ДБР, розташованого у м.Києві вилучено предмет схожий на гільзу та вогнепальну зброю "ПМ 9 мм" серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_2 перебував на службі, у однострої, з вогнепальною зброєю.

ОСОБА_3 перебував на службі, у однострої, без вогнепальної зброї.

Вивченням з даного приводу відеозапису, зробленого за допомогою відеокамер, розташованих у оперативній залі чергової служби відділу поліції встановлено, що станом на 08:00 год. та до моменту вчинення ОСОБА_2 пострілу, ОСОБА_1 здачу вогнепальної зброї підлеглими працівниками не контролював, а перебував у оператвиній залі в цивільному одязі.

Опитаний ОСОБА_3 пояснив, що після нічного чергування 25.09.2019 о 08 год. 30 хв. останній здавав вогнепальну зброю в кімнаті отримання та здачі зброї.

Після того, як ОСОБА_3 забрав картку замісник, у його праве стегно було здійснено постріл.

Разом з ОСОБА_3 в кімнаті отримання та здачі зброї перебував інспектор СРПП №3 Бориспільського ВП ГУ старший лейтенант поліції ОСОБА_2 .

Опитаний ОСОБА_2 пояснив, що з 20:год. 24.09.2019 по 08:00 год. 25.09.2019 заступив на несення служби у складі групи реагування патрульної поліції Бориспільського ВП ГУ.

Після проведення інструктажу та доведення оперативної обстановки на обслуговуючій території, ОСОБА_2 направився до чергової частини для отримання вогнепальної зброї та після її отримання приступив до несення служби на території Бориспільського району.

Крім того, ОСОБА_4 додав, що перед заступанням на чергування проходив перевірку рівня службової підготовки поліцейських за 2019 рік.

25.09.2019 будучи втомленим, ОСОБА_2 зайшов до кімнати здачі та отримання зброї, де став обличчям до місця заряджання та розряджання зброї, при цьому в бік вхідних дверей не дивився.

Надалі, почавши проводити розрядження зброї, ОСОБА_2 перевірив наявність магазину з набоями в основі рукоятки пістолета, перевірив наявність патрона в патроннику та при контрольному спуску здійснив випадковий постріл.

Як в цей момент ОСОБА_3 опинився в кімнаті здачі та отримання зброї ОСОБА_2 не відомо.

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що 24.09.2019 о 20:00 год., ним разом із заступником начальника Бориспільського ВП ГУНП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_9 було проведено інструктаж перед заступанням на нічну зміну для працівників СР ПП №3 Бориспільського ВП ГУ.

Під час інструктажу було доведено оперативну обстановку, після чого проведено інструктаж з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, наголошено на мірі особистої безпеки та транспортної дисципліни.

Після проведення інструктажу, особистий склад поставив особистий підпис в журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, книзі видачі і приймання озброєння та спеціальних засобів, після чого поліцейськими було отримано вогнепальну зброю.

У період часу з 20:00 год. 24.09.2019 до 08:00 год. 25.09.2019 ОСОБА_1 ніс службу в Бориспільському ВП ГУ, де здійснював контроль за несенням служби нарядами груп патрульної поліції.

25.09.2019 близько 08:20 год. ОСОБА_1 перебував в черговій частині Бориспільського ВП ГУ, де почув звук, схожий на постріл, після чого останній вийшов в коридор, який знаходиться перед кімнатою видачі зброї, де побачив велику кількість людей, які надають долікарську допомогу старшому сержанту поліції ОСОБА_3 , у якого як виявилось малось поранення.

У висновку зазначено, що з матеріалів службового розслідування вбачається, що інформація щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП у Київській області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 знайшла своє підтвердження.

Дисциплінарна комісія у висновку зазначила про необхідність звільнення з посади начальника СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 .

23.10.2019 Головним управлінням Національної поліції в Київській області прийнято наказ №2320 "Про притягнення до дисциплінарної окремих працівників ГУ НП в Київській області", пунктом 2 якого за порушення службової дисципліни, статтей 1,3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статі 18 Закону України "Про Національну поліцію", Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної служби України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, пункту 1 Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилися у не вжитті заходів щодо посилення контролю за здачею та видачею вогнепальної зброї, відсутністю під час здачі вогнепальної зброї підлеглими працівниками, неналежному проведенні цільового інструктажу, начальника СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності у вигляді звільнення з посади (т.1, а.с.173-175).

15.11.2019 Головним управлінням Національної поліції в Київській області було прийнято наказ №620 о/с, яким призначено майора поліції ОСОБА_1 (0055447) дільничним офіцером поліції сектору превенції Бориспільського відділу поліції, звільнивши з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 цього ж відділу поліції (т.1, а.с.240).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем вказаних наказів, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання їх протиправними та скасування в частині, з приводу чого суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 18 Закону №580-VIII, яку покладено в основу наказу від 29.11.2019 №2615, визначено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої-другої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частин першої-другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Відповідно до частин першої-третьої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частинами першою-третьою статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин першої - шостої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з частиною першою статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Частиною п`ятнадцятою статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частин першої-третьої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами сьомою-дев`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частин першої-третьої статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначені Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пунктів 1-2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається з дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Пунктом 4 розділу V визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 13 розділу V Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що Дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Київській області під час проведення службового розслідування не були належним чином встановлені фактичні дані та обставини, а тому застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є безпідставним та необґрунтованим, з приводу чого суд зазначає таке.

Верховний Суд у постанові від 02.05.2019 у справі №825/1902/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81533765) зазначив, що у разі притягнення позивача саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81046498) вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Враховуючи вищевказане, суд зазначає таке.

Організація діяльності чергової служби в центральному органі управління поліції, територіальних органах Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві (далі - ГУНП), а також підпорядкованих їм територіальних підрозділах у районах, містах, районах у містах (далі - орган (підрозділ) поліції) визначена Інструкцією з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, яка затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.05.2017 №440 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.06.2017 за N750/30618 (далі - Інструкція №440, в редакції, яка була чинна на момент виникнення сіпрних правовідносин).

Відповідно до пункту 2 розділу І Інструкції №440 у цій Інструкції терміни вживаються в таких значеннях: чергова служба - чергова частина Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України (далі - чергова частина НПУ), чергові частини (ситуаційні відділи) управлінь організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП (далі - чергова частина (ситуаційний відділ) ГУНП), чергові частини територіальних підрозділів ГУНП, старші інспектори-чергові (інспектори-чергові) та помічники чергових секторів реагування патрульної поліції територіальних підрозділів ГУНП, які забезпечують безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Пунктом 6 Інструкції розділу І Інструкції №440 визначено, що чергова служба органів (підрозділів) поліції забезпечується зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами зв`язку, відеоспостереження, оперативною, криміналістичною та організаційною технікою, програмним забезпеченням, службовою документацією, автотранспортом та іншим майном.

Згідно з пунктом 1 розділу IV Інструкції №440 роботу чергової служби у територіальних підрозділах поліції організовують їх безпосередні начальники. Керівниками цих територіальних підрозділів установлюється єдиний для всіх підпорядкованих підрозділів поліції час зміни нарядів.

Пунктом 4 розділу IV Інструкції №440 передбачено, що начальники чергових частин (секторів реагування патрульної поліції) територіальних підрозділів поліції або особи, які виконують їх обов`язки: 1) забезпечують підбір та розстановку кадрів згідно зі штатним розписом; 2) розподіляють службові обов`язки між працівниками чергової служби територіальних підрозділів поліції; 3) організовують підміну штатних працівників чергової служби; 4) вносять пропозиції керівникам територіальних підрозділів поліції щодо створення належних умов для праці та відпочинку добових нарядів чергової служби; 5) організовують проведення з працівниками поліції занять зі службової підготовки згідно з навчальними планами; 6) контролюють дотримання поліцейськими службової дисципліни, режиму секретності, прав і свобод громадян; 7) забезпечують збір та обробку оперативної інформації, підготовку добового зведення, а також інших довідкових матеріалів; 8) контролюють використання автотранспорту, збереження та використання матеріально-технічних засобів у чергових частинах (секторах реагування патрульної поліції); 9) здійснюють контроль за додержанням правил охорони праці, пожежної безпеки та державних санітарних норм та правил; 10) уживають заходів щодо вдосконалення роботи добових нарядів чергових частин (секторів реагування патрульної поліції), упровадження передових форм і методів їх діяльності; 11) організовують роботу з удосконалення автоматизованої системи інформаційного забезпечення чергових частин (секторів реагування патрульної поліції), упровадження в її роботу новітніх зразків технічного оснащення; 12) щодня підбивають підсумки роботи чергової зміни за минулу добу та беруть участь у проведенні інструктажу наряду, який заступає на службу; 13) ведуть облік (розподіл) службового часу, чергувань працівників чергової служби в понаднормовий час, а також нічний час доби.

Згідно з пунктом 5 розділу IV Інструкції №440 для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, правопорядку та протидії злочинності, подальшого вдосконалення управлінської діяльності в територіальних підрозділах поліції призначається відповідальний. Відповідальний по територіальному підрозділу поліції заступає на добове чергування в єдиному однострої з табельною вогнепальною зброєю.

Відповідно до пунктів 5-6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 №70 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.02.2016 за №250/28380 (далі - Інструкції №250), вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогневої підготовки та вправу зі стрільби.

Поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: 1) знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; 2) забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; 3) отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.

Пунктом 10 розділу І Інструкції №250 визначено, що категорично забороняється: 1) виймати зброю (боєприпаси) з кобури (спеціального спорядження, підсумка) без потреби; 2) тримати палець на спусковому гачку без необхідності; 3) знімати запобіжник з положення "запобігання" у всіх випадках, не пов`язаних зі стрільбою; 4) закривати або затикати сторонніми предметами канал ствола, що при пострілі може призвести до його роздуття чи розриву; 5) безпідставно спрямовувати ствол зброї у бік людей, транспорту, будинків, інших будівель та споруд. За необхідності зброя спрямовується на поверхню, яка в змозі прийняти кулю, наприклад: на землю, стовбур дерева, кулеуловлювач або вгору під кутом 45 - 60 градусів; 6) залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам; 7) користуватися без необхідності чужою зброєю та/або зброєю, навички поводження з якою відсутні; 8) проводити чищення зброї у невідведених для цього місцях, змащувати її бензином та іншими легкозаймистими речовинами, а також абразивними матеріалами, допускати наявність відкритого полум`я під час її чищення; 9) при поводженні з боєприпасами допускати їх пошкодження, забруднення тощо.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІІ Інструкції №250 види інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю:1) первинний інструктаж; 2) цільовий інструктаж.

Відповідно до пунктів 3-6 розділу ІІІ Інструкції №250 згідно з орієнтовним переліком питань первинного інструктажу, передбаченим додатком 3 до цієї Інструкції, такий інструктаж проводять, зокрема, керівник (заступник керівника, уповноважена особа від керівництва) органу (закладу, установи) поліції.

Цільовий інструктаж проводиться з поліцейськими, зокрема, перед виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї.

Цільовий інструктаж проводять: 1) особи, передбачені пунктом 3 цього розділу; 2) керівник стрільб; 3) керівник спеціальної операції; 4) керівник командно-штабних навчань.

Місце проведення цільового інструктажу визначається особою, яка його проводить, виходячи з конкретного завдання.

Цільовий інструктаж завершується перевіркою рівня знань, а саме: усним опитуванням знання матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби, а також перевіркою набутих навичок безпечного поводження зі зброєю. Рівень знань перевіряє особа, яка проводила інструктаж.

Запис про проведення первинного (цільового) інструктажу робить особа, яка його проводила, у журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю (додаток 4) (далі - журнал).

Журнал має бути прошнурований, пронумерований, скріплений печаткою, зареєстрований у відповідному підрозділі та зберігатися в черговій частині органу (закладу, установи) поліції.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що з матеріалів службового розслідування вбачається, що ОСОБА_1 після провадення інструктажу не було здійснено перевірку рівня знань, а саме: знань матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби, а також перевірку набутих навичок безпечного поводження зі зброєю.

Невчинення вказаних дій, за твердженням відповідача, зумовило порушення службової дисципліни інспектором СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП №3 Борсипільського ВП ГУНП у Київській області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 .

Водночас, суд зауважує, що з пояснень заступника начальника СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_10 , наданих 28.09.2019 (т.1, а.с.155), пояснень заступника начальника СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_11 , наданих 25.09.2019 (т.1, а.с.161), пояснень поліцейського СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області сержанта поліції ОСОБА_16, наданих 28.09.2019 (т.1, а.с.153), пояснень поліцейського СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_17, наданих 25.09.2019 (т.1, а.с156), пояснень інспектора СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_18, наданих 25.09.2019 (т.1, а.с.159), пояснень інспектора СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_19, наданих 25.09.2019 (т.1, а.с.160), на які навне посилання у висновку службового розслідування, вбачається, що звук у черговій частині, схожий на постріл, мав місце близько 08 год. 20 хв.

Отже, матеріали справи свідчать про те, що вчинення ОСОБА_2 25.09.2019 випадкового пострілу зі зброї, що призвело до попадання кулі у праве стегно ОСОБА_3 , мало місце 25.09.2019 вже після 08:00 год.

Відповідно до пунктів 24-25 розділу VІ Інструкції №440 оперативний черговий, який закінчує чергування: 1) детально ознайомлює наряд чергової служби, який прибув на зміну, з оперативною обстановкою; 2) інформує про поточну роботу, зареєстровані кримінальні правопорушення та події, масові та інші заходи, що плануються, сили й засоби, які задіяні на забезпечення публічної безпеки і порядку, охорону адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції, доручення начальника органу (підрозділу) поліції й керівництва вищого рівня.

Оперативний черговий, який заступає на чергування, приймає від чергового, який змінюється:1) табельну вогнепальну зброю (у тому числі не закріплену за поліцейськими), а також спортивну та навчальну зброю, що знаходиться на тимчасовому зберіганні (крім вилученої, добровільно зданої та знайденої), боєприпаси, спеціальні засоби, оперативну, криміналістичну й організаційну техніку, засоби зв`язку, ключі від кімнат для затриманих та кімнати зберігання зброї та спеціальних засобів (далі - КЗЗ). Озброєння, спеціальні та технічні засоби перевіряються поштучно (звіряється номер, серія та рік випуску). Особлива увага при цьому звертається на їх укомплектованість; 2) осіб, які утримуються в КЗ, матеріали, на підставі яких ці особи утримуються, вилучені в них речі, документи, гроші та цінності; 3) службову документацію чергової служби та інші довідкові матеріали.

Згідно з пунктами 27-28 розділу VІ Інструкції №440 про виявлені недоліки оперативний черговий проставляє записи у книзі приймання-здавання чергування (додаток 15), після чого доповідає начальникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Про приймання і здавання чергування, зареєстровані кримінальні правопорушення та інші події, ужиті заходи та їх результати, виявлені правопорушення, вчинені працівниками поліції, інші недоліки оперативні чергові доповідають начальникові органу (підрозділу) поліції та надають необхідну службову документацію. Начальник органу (підрозділу) поліції дає оцінку наряду чергової служби, який змінюється, проводить інструктаж нового добового наряду та дозволяє провести зміну чергування.

Відповідно до розтановки нарядів від 24.09.2019, на чергування 24.09.2019 в СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області заступили, зокрема, такі особи:

- відповідальні: ОСОБА_12 та ОСОБА_1 ;

- старший інспектор черговий ОСОБА_13 ;

- лейтенант черговий ОСОБА_14 ;

- патрульна служба: ОСОБА_2 (т.1, а.с.206-207).

Згідно з рапортом з книги прийому та здачі чергувань №393-29.12.2018 старшим інспектором черговим ОСОБА_13 24.09.2019 було прийнято чергування (т.1, а.с.130).

Відповідно до розтановки нарядів від 25.09.2019, на чергування 25.09.2019 в СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області заступили, зокрема, такі особи:

- відповідальні: ОСОБА_20 та ОСОБА_12 ;

- старший інспектор черговий ОСОБА_11

- лейтенант черговий ОСОБА_15 (т.1, а.с.208-209).

Згідно з рапортом з книги прийому та здачі чергувань №393-29.12.2018 старшим інспектором черговим ОСОБА_13 чергування 25.09.2019 було здано, а старшим інспектором черговим ОСОБА_11 прийнято чергування в Бориспільському ВП ГУНП в Київській області.

У вказаному рапорті зазначено, що під час чергування з 08:00 год. 24.09.2019 до 08:00 год. 25.09.2019 зареєстровано 117 заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, з них 1 розкриті, затримано особі, які обґрунтовано підозрюються у вчинені кримінальних правопорушень 1.(т.2, а.с.5).

Як вбачається з пояснень ОСОБА_11 , 25.09.2019 о 08:00 год. вказана особа разом із заступником начальника Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_9, начальником СРПП №2 майором поліції ОСОБА_20 в холі Бориспільського ВП провели інструктаж наряду, який заступав на чергування, а саме СРПП №2 та слідчо-оперативній групі.

Під час інструктажу було доведено оперативну обстановку Бориспільського району, після чого проведено інструктаж з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, наголошено на міри особистої безпеки та транспортної дисципліни.

Після проведення інструктажу особовий склад поставив особисті підписи в журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, книзі видачі і прийманні озброєння та спеціальних засобів, та книзі нарядів, які знаходяться в черговій частині, а після чого почали отримувати зброю (т.1, а.с.161).

Отже з вищевказаних матеріалів справи вбачається, що чергування наряду СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області, у складі якого перебував ОСОБА_1 , було завершено 25.09.2019 о 08:00 год.

Таким чином, оскільки матеріали справи підтверджують, що вчинення ОСОБА_2 25.09.2019 випадкового пострілу зі зброї, що призвело до попадання кулі у праве стегно ОСОБА_3 , мало місце 25.09.2019 після 08:00 год., суд дійшов висновку, що дана подія виникла після завершення чергування наряду СРПП №3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області, начальником якого є ОСОБА_1 .

Щодо посилань відповідача на непроведення ОСОБА_1 після здійснення цільового інструктажу перевірки знань, у тому числі, у ОСОБА_2 , суд зазначає таке.

Як вбачається з витягів з журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю інтентарний № НОМЕР_3 , ОСОБА_2 24.09.2019 пройшов цільовий інструктаж знань, про що свідчить його особистий підпис у вказаному журналі (т.1, а.с.126-127).

Відповідно до витягів з книги видачі і приймання озброєння та спеціальних засобів за 2019, ОСОБА_2 24.09.2020 було видано вогнепальну зброю "ПМ 9 мм" (т.1, а.с.212-216).

Суд зауважує, що проведення керівником (заступником керівника, уповноважена особа від керівництва) органу поліції перевірки у осіб, які заступили на чергування в черговій частині знань, зокрема, щодо матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби в силу положень Інструкції №250 є передумовою для внесення до журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю запису про проведення цільового інструктажу.

Таким чином, наявність у журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю запису від 24.09.2019 про проведення цільового інструктажу, у тому числі з ОСОБА_2 , свідчить про те, що ОСОБА_1 як начальником сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області було проведено перевірку відповідних знань.

Отже, оскільки матеріали справи свідчать про те, що вчинення 25.09.2020 ОСОБА_2 , який пройшов відповідний інструктаж, дій щодо випадкового пострілу зі зброї, що призвело до попадання кулі у праве стегно ОСОБА_3 , мало місце вже після завершення чергування ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність вини позивача, як необхідної складової частини правопорушення, внаслідок чого суд вважає, що висновки відповідача щодо порушення позивачем службової дисципліни, статтей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної служби України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, пункту 1 Правил етичної поведінки поліцейських, є необґрунтованими, що в свою чергу, свідчить про безпідставність звільнення позивача з посади.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції у Київській області від 23.10.2020 №2320.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі вказаного наказу 15.11.2019 Головним управлінням Національної поліції в Київській області було прийнято наказ №620 о/с, яким призначено майора поліції ОСОБА_1 (0055447) дільничним офіцером поліції сектору превенції Бориспільського відділу поліції, звільнивши з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 цього ж відділу поліції.

Враховуючи, що спірний наказ був прийнятий на виконання пункту 2 наказу Головного управління Національної поліції у Київській області від 23.10.2020 №2320, протиправність прийняття якого визнана судом, доцільним є також визнання протиправним та скасування наказу від 15.11.2019 №620 о/с в частині звільнення позивача з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області.

Щодо вимоги позивача про поновлення на попередній посаді, суд зазначає таке.

Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Про необхідність поновлення особи на посаді як спосіб відновлення її порушених прав йдеться і в рішенні Європейського суду з прав людини від 09.01.2013 у справі "Олександр Волков проти України" (Заява № 21722/11).

У цьому рішенні звертається увага на те, що рішення суду не може носити декларативний характер, не забезпечуючи у межах національної правової системи захист прав і свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд звертає увагу, що визнання протиправним та скасування акта індивідуальної дії (розпорядження про звільнення) має наслідком його недійсність з моменту прийняття. Тобто такий акт індивідуальної дії від моменту прийняття не породжує жодних правових наслідків, крім тих, що пов`язані з його скасуванням.

Таким чином, встановлення судом факту незаконного звільнення поліцейського і, як наслідок, поновлення його на службі, є нерозривними складовими одного процесу із захисту порушеного права, що співпадають у часі.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що поновлення на службі незаконно звільненого поліцейського повинно відбуватись з дня, наступного за днем звільнення.

При цьому, пунктом 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29 липня 1993 р. N 58, днем звільнення вважається останній день роботи.

Враховуючи, що день звільнення вважається останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, тобто 16.11.2019.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне звернути рішення до негайного виконання в частині поновлення позивача на посаді.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції у Київській області від 23.10.2019 №2320.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Київській області від 15.11.2020 в частині звільнення ОСОБА_1 з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 16.11.2019.

5. В частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області рішення суду звернути до негайного виконання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.