Справа № 810/4125/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 січня 2021 року справа № 810/4125/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сидорчук А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення №337 від 09.11.2016.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектору будівельного нагляду Бондаренко О.Л. №337 від 09.11.2016 року «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.».

Стягнуто судовий збір у розмірі 551 (п`ятсот п`ятдесят одна) грн. 21 коп. на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2017 апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко Оксани Леонідівни залишено без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 березня 2017 року - без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.10.2020 касаційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області задоволено частково.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2017 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2020 вказав, що рішення щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації приймається виключно органом державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснює свої повноваження на підставах та у порядку, передбаченому Законом, а не фізичною особою, яка діє від імені та в інтересах органу, в межах покладених на неї обов`язків органом державної влади.

Поряд з цим, Державну архітектурно-будівельну інспекцію у Київській області до участі у справі в якості належного відповідача залучене не було.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2020 зазначив, що суд першої інстанції, вирішуючи спір, пред`явлений до посадової особи, не з`ясував хто є належним відповідачем у справі та не вирішив питання про залучення до участі у справі належного відповідача чи співвідповідача.

Таким чином, повертаючи дану справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд дійшов висновку, що суди порушили норми процесуального права, прийнявши рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

30.10.2020 матеріали адміністративної справи №810/4125/16 надійшли на адресу Київського окружного адміністративного суду та внаслідок автоматизованого розподілу були передані для розгляду головуючому судді Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 04.11.2020 прийнято адміністративну справу №810/4125/16 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. Вирішено, що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 10.12.2020, витребувано докази.

У підготовче судове засідання, призначене на 10.12.2020 сторони у справі не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання були повідомлені належним чином та своєчасно.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 10.12.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів. Відкладено підготовче засідання на 26.01.2021.

У підготовче судове засідання, призначене на 26.01.2021 сторони у справі не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання були повідомлені належним чином та своєчасно.

Разом з тим, 15.12.2020 на адресу суду від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надійшло клопотання б/н б/д про заміну відповідача головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко О.В. на належного відповідача - Державну архітектурно - будівельну інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до Національного стандарту України Державна уніфікована система документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003 до складу реквізитів документів входить підпис.

Отже, підпис як обов`язковий реквізит службового документа за наявності всіх інших обов`язкових реквізитів надає документу юридичної сили і свідчить про відповідальність особи за його зміст.

Згідно з абзацом першим підпункту 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року (абзац другий підпункту 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України).

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню (абзац третій підпункту 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України).

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 131-2 Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Закон України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» набрав чинності 30.09.2016.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Отже, із системного аналізу наведених положень законодавства випливає, що представництво органів державної влади в адміністративному процесі має здійснюватися адвокатом з 1 січня 2020 року у справах, провадження у яких відкрито після 30 вересня 2016 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.12.2016 (суддя Щавінський В.Р.) відкрито провадження в адміністративній справі №810/4125/16.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною восьмою статті 59 КАС у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Представництво за своєю природою - це організаційне правовідношення, змістом якого є повноваження однієї особи (представника) діяти від імені, в інтересах іншої особи, яке виникає з договору, закону, акта органу публічної влади. Крім того, представництвом є діяльність представника, спрямована на реалізацію наданих йому повноважень. Змістом відносин представництва є повноваження, без яких останнє не може існувати. Як повноваження розуміють систему двох суб`єктивних прав представника, одне з яких є абсолютним, інше - відносним. Абсолютне право представника містить у собі можливість вчинення певних дій від імені та в інтересах особи, а відносне право полягає у тому, що представник вправі розраховувати на те, що всі юридичні наслідки, створені його діями, виникнуть лише для особи, яку він представляє, а не для самого представника.

Визначення довіреності міститься у частині третій статті 244 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), за якою довіреність - це письмовий документ, що видається довірителем представнику для засвідчення його повноважень перед третіми особами в процесі здійснення представництва.

Специфіка представництва за довіреністю в адміністративному судочинстві зумовлена його публічно-правовим та офіційним характером і визначена відповідними нормами КАС.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Так, при дослідженні клопотання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області б/н б/д про заміну відповідача головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко О.В. на належного відповідача - Державну архітектурно - будівельну інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, судом встановлено, що дане клопотання підписано представником відповідача Сосюком Я.О.

В якості доказу на підтвердження повноважень представника Сосюка Я.О. на підписання зазначеного клопотання додано довіреність від 27.03.2020 №40-702-10/2553-20, видану головному спеціалісту - юрисконсульту відділу правової роботи Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Сосюку Ярославу Олеговичу головою Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Юрієм Васильченком на представництво інтересів Держархбудінспекції, її посадових осіб та територіальних органів - структурних підрозділів апарату в органах державної виконавчої служби та правоохоронних органах з наданням прав вчиняти усі процесуальні дії, що стосуються представництва інтересів у відповідних органах.

Частиною четвертою статті 59 КАС України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

В той же час жодних доказів того, що Сосюк Я.О. є адвокатом, до клопотання про заміну відповідача б/н б/н, що надійшло на адресу суду 15.12.2020, не додано.

У Єдиному реєстрі адвокатів України також відсутні відомості про те, що Сосюк Я.О. має статус адвоката, і документа, який би це посвідчував, до вказаного клопотання не додано.

Також в якості доказу на підтвердження повноважень представника в порядку самопредставництва суб`єкта владних повноважень Сосюка Ярослава Олеговича на підписання зазначеного клопотання додано:

- копію Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №1000 (у редакції наказу Держархбудінспекції від 12.10.2015 №1101);

- копію наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №1000 про затвердження Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;

- копію наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.10.2015 №1101 про внесення змін до Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

- копію Посадової інструкції головного інспектора будівельного нагляду відділу по роботі з дозвільними документами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженої головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України Кудрявцевим О.В. 12.06.2017.

Пунктом 11 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України врегульовані саме питання представництва. Про «самопредставництво» в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.

За загальним правилом, підтримуваним у теорії права, самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. Принаймні, таке розуміння цих правовідносин закладене у частині 10 статті 39 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 6 лютого 2018 року № 2275-VIII. Таке ж визначення означеного поняття було відображено у попередній редакції статті 55 КАС України.

Разом з тим, змінами, внесеними до КАС України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені» та визначено вичерпний перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: «відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)» (ч. 3 ст. 55 КАС України у чинній редакції). Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина 4 цієї статті).

З аналізу змісту цієї норми закону вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Поряд з тим, залишаються чинними і такими, що підлягають обов`язковому виконанню, приписи ЦК України та Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» від 15 травня 2003 року № 755-IV (далі Закон № 755-IV) з наступними змінами та доповненнями.

Так, держава може створювати юридичні особи публічного права (державні підприємства, навчальні заклади тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом (ч.2 ст.167 ЦК України). До юридичних осіб публічного права, що створені державою, слід віднести й органи влади та управління: Верховну Раду України, КМУ, міністерства, відомства, державні комітети, інспекції, і т і.

Частиною першою статті 82 ЦК України визначено, що на юридичних осіб публічного права у цивільних відносинах поширюються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини першої статті 92 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації ( ч.4 ст.87 ЦК України).

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім ЦК України, спеціальним Законом № 755-IV.

Загальні засади державної реєстрації, а також її основні принципи визначені в статті 4 вказаного Закону. До них, зокрема, належать обов`язковість та публічність державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі.

З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі Єдиний державний реєстр, Реєстр) (ч.1 ст. 7 Закону № 755-IV) .

Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (ч.3 ст.9 Закону).

При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього Закону Витяг з Єдиного державного реєстру (далі Витяг) містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.

Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону № 755-IV, яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі. Якщо ж відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі.

Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.

Аналогічної правової позиції притримується Верховний Суд в ухвалах від 21.01.2020 у справі №2140/1691/18, від 10.02.2020 у справі №420/1462/19, від 03.02.2020 у справі №160/6823/19.

При цьому, Верховний Суд в ухвалах від 21.01.2020 у справі №2140/1691/18 та від 10.02.2020 у справі №420/1462/19 відзначив, що у сфері державної реєстрації діє принцип мовчазної згоди, згідно з яким державний реєстратор набуває право на проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій навіть без одержання від державних органів у порядку та випадках, визначених цим Законом, відповідних документів (крім судових рішень та виконавчих документів) або відомостей, за умови, що відповідні державні органи у встановлений цим Законом строк не направили до державного реєстратора такі документи або відомості.

Судом встановлено, що згідно з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (доступні за посиланням https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch), керівником Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ідентифікаційний код 37471912) вказано - Король Ірина Миколаївна .

Відомості про особу, що підписала клопотання про заміну відповідача на належного відповідача б/н б/д, що надійшло на адресу суду 15.12.2020, в Єдиному державному реєстрі відсутні.

Таким чином, відповідачем не надано доказів належного уповноваження Сосюка Я.О. на вчинення будь-яких процесуальних дій від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів у розумінні статті 59 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України слідує, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, клопотання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про заміну відповідача на належного б/н б/д, що надійшло на адресу суду 15.12.2020, підписане представником відповідача Я. Сосюком, має бути повернуто відповідачу без розгляду.

Повернення вказаного клопотання без розгляду не позбавляє учасника справи подати до суду клопотання про заміну відповідача на належного відповідача, підписаного уповноваженою особою.

Крім того, суд зазначає, що ухвалою суду від 04.11.2020 від позивача та відповідача витребувано докази у справі.

Проте станом на день постановлення цієї ухвали, вимоги ухвали суду від 04.11.2020 в частині витребування доказів сторонами не виконано, витребувані докази від позивача та відповідача на адресу суду не надходили.

Згідно із ч.3 ст.80 Кодексу адміністративного судочинства України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

З метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, суд вважає за необхідне зобов`язати сторони у справі виконати вимоги ухвали суду від 04.11.2020 у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали.

Згідно із пунктом 3 частини 2 статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, зокрема, в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 180 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на вказане, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання на іншу дату.

Керуючись статтями 173, 181, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Клопотання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про заміну відповідача на належного відповідача б/н б/д, що надійшло на адресу суду 15.12.2020, підписане представником відповідача Я. Сосюком, - повернути Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області без розгляду.

2. Зобов`язати позивача та відповідача виконати вимоги ухвали суду від 04.11.2020 про витребування доказів у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали.

3. Відкласти підготовче засідання на 23 лютого 2021 о 09:30 год.

4. Копію ухвали надіслати (видати) особам, які беруть участь у справі, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кушнова А.О.