Справа № 640/32820/20
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 січня 2021 року м. Київ № 640/32820/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Каракашьян С.К., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Київській області
провизнання протиправним та скасування рішення, наказу, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку, моральної шкоди, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 27.01.2016 p. про те, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову не відповідність;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління національної поліції в Київській області №316 о/с від 18.11.2020 року, яким ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції у відповідності до н.5 ч.1. ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (через службову не відповідність);

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора відділу соціально-гуманітарної роботи Управління кадрового забезпечення Головного управління національної поліції в Київській області з 19.11.2020 року;

- стягнути з Відповідача на користь Позивача середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу з 19.11.2020 року до дня поновлення на роботі;

- стягнути з Відповідача на користь Позивача моральну шкоду в розмірі 50 000, 00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень);

- перерахувати вислугу років, а саме: врахувати стаж роботи два роки в ДВБ ГУБОЗ МВС України (замість 1 року - півтора);

- виправити запис в трудовій книзі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої-другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, частиною п`ятою статті 122 встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За правилами ч. 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач оскаржує рішення атестаційної комісії ГУ НП в Київській області від 27.01.2016 p. про те, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову не відповідність. Проте, з даним позовом позивач звернулась лише 19.12.2020, після спливу встановленого законодавством строку на звернення до адміністративного суду.

При цьому, як зазначає позивач в тексті позовної заяви, ОСОБА_1 ознайомлена зі спірним рішенням 01.02.2016. Заяви про поновлення строку звернення до суду з належними доказами поважності пропуску такого строку позивачем до позовної заяви не надано.

Суд наголошує, порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Порушення має місце як тоді, коли негативні наслідки вже настали, так і тоді, коли вони лише можуть настати з певною вірогідністю.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Суд звертає увагу, що Законом не передбачено переривання строку звернення до суду.

Щодо заявленої позовної вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 50000 грн., суд зазначає наступне.

Також, згідно пункту 3 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

При цьому, згідно частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України "Про судовий збір", де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" передбачено, що з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2102 гривень.

Суд звертає увагу, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.11.2018 по справі № 761/11472/15-ц.

Натомість, доказів сплати судового збору позивачем до матеріалів позовної заяви не надано.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду із посиланням на реквізити даної ухвали, зокрема:

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду із посиланням на реквізити даної ухвали, зокрема:

- заява про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

- доказ сплати судового збору в розмірі 840,80 грн.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд м. Києва

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.К. Каракашьян