Справа № 820/202/18
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питань переходу до загального провадження

25 січня 2021 р. Справа № 820/202/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тітова О.М., розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального провадження Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Ліля" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю фірма «Ліля» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Харківській області в якому, з урахуванням заяви про зменшення вимог, просило скасувати податкове повідомлення-рішення від 28 грудня 2017 року №, яким Товариству збільшено суму грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у загальному розмірі 551974,34 грн. (основний платіж 441579,47 грн., штрафні (фінансові) санкції 110394,87 грн.), з мотивів безпідставності його прийняття.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2018 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2018 року, позов задоволено, визнано протиправним та скасовано в повному обсязі податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у Харківській області № від 28 грудня 2017 року.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 30.11.2020 року рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2018 року та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2018 року скасовано в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28 грудня 2017 року № щодо збільшення суми грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2016 рік в сумі 358243,83 грн. Справу № 820/202/18 в цій частині направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2018 року та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2018 року у цій справі залишено без змін.

08.12.2020 дана справа надійшла до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 прийнято адміністративний позов до розгляду та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику осіб.

21.01.2021 через канцелярію суду від представника відповідача надано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та клопотання представника відповідача, суд зазначає наступне.

Частиною 3 ст.166 КАС України визначено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на характер, зміст та сутність спірних правовідносин, а також те, що справа була відкрита у спрощеному провадженні, суд доходить до висновку про можливість розгляду поданої заяви та клопотання за процедурою письмового провадження без виклику сторін.

Заява представника відповідача про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із частинами другою, третьою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Предметом розгляду у справі, що розглядається, є спір між Товариством з обмеженою відповідальністю фірма "Ліля" та Головним управлінням ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28 грудня 2017 року № щодо збільшення суми грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2016 рік в сумі 358243,83 грн.

Як встановлено частиною четвертою статті 12 КАС України, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років».

Цей перелік є вичерпним. Спір, що є предметом розгляду у даній адміністративній справі, не підлягає розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.

Як визначено частиною другою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. Даний спір не належить до тих, що визначені у частині четвертій статті 257 КАС України.

Вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду її за правилами спрощеного позовного провадження, суд врахував вимоги частини третьої статті 257 КАС України, зокрема категорію та складність справи, відсутність необхідності призначати експертизу чи викликати свідків у справі.

Таким чином, оскільки дана справа в розумінні статті 12 КАС України є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке її вирішення, відсутні правові підстави для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу представника відповідача, що виходячи із змісту статті 159 КАС України, учасники справи викладають письмово свої пояснення у заявах по суті справи, якими для відповідача є відзив та заперечення.

Відповідно до частини третьої статті 79 КАС України відповідач повинен подати докази разом із поданням відзиву.

Представник відповідача не обґрунтував, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у даній справі та яким чином розгляд справи у загальному позовному провадженні цьому сприятиме.

При вирішенні даного клопотання суд також враховує, що відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому мав право, зокрема, викласти заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права.

Відтак, відповідач встановленим порядком розгляду даної справи не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини викладену у справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2015 року. Так, у пункті 41,зокрема, зазначено що у справі порушувалося суто правове і технічне питання, а не питання факту або оцінки доказів. Суд неодноразово постановляв, що такі спори краще розглядати в рамках письмової процедури, а не за допомогою усних слухань.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає заяву представника відповідача про розгляд справи за правилами загального провадження необґрунтованим, а тому у його задоволенні необхідно відмовити.

Керуючись статями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Ліля" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Тітов