Справа № 160/12469/19
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2020-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 грудня 2020 року м. Дніпросправа № 160/12469/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

суддя-доповідач Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

секретар судового засідання Сколишев О.О.

за участі представника позивача Коновалова В.Г., представника відповідача Шпакова О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 лютого 2020 року у справі № 160/12469/19 (суддя І інстанції Кадникова Г.В.)

за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В :

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (далі відповідач, КДКА), в якому просив визнати протиправним і скасувати рішення КДКА від 05.12.2019 № 12/ДПП-19 про порушення дисциплінарної справи відносно нього.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 лютого 2020 року позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування скарги зазначив, що оскаржене рішення відповідачем винесено правомірно за наявності підстав для порушення відносно позивача дисциплінарної справи.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

ОСОБА_1 є адвокатом, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2505 видане КДКА Дніпропетровської області 15 травня 2012 року. (а.с. 28)

5 грудня 2019 року КДКА прийнято рішення № 12/ДПП-19, яким порушено відносно позивача дисциплінарну справу. Підставою такого рішення зазначено скаргу ОСОБА_2 на неправомірні дії адвоката ОСОБА_1 , який 24 жовтня 2019 року приблизно об 11.30 разом з декількома невідомими особами зламав вхідні двері квартири, де вона проживає разом з донькою, незаконно проник у квартиру, після чого змінив замок, не пускав її до квартири і в подальшому також перешкоджає користуватися квартирою. КДКА, пославшись на статтю 7, ч. 1, 3 статті 12 Правила адвокатської етики, вважала, що в діях адвоката ОСОБА_1 містяться ознаки порушення присяги адвоката України. (а.с. 12-15).

Вважаючи таке рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що голова кваліфікаційної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_3 є адвокатом скаржниці Монахович С.В. згідно з угодою про надання правової допомоги від 28 або 29 жовтня 2019 року і скарга останньої на неправомірні дії адвоката ОСОБА_1 (позивача по справі) подана одразу після укладання угоди про надання правової допомоги з адвокатом Забеліним В.Г. 31.10.2019, отже фактично, скаржником щодо позивача є адвокат, якого обрано до органу адвокатського самоврядування.

У зв`язку з цим, на виконання п. 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 3 серпня 2014 року № 120 (далі Положення) відповідач був зобов`язаний не пізніше трьох днів з дня надходження скарги передати її до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Однак, відповідач не здійснив необхідних дій щодо передачі справи та рішенням дисциплінарної палати КДКА № 12/ДПП-19 від 05.12.2019 відкрито дисциплінарну справу відносно позивача.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон № 5076-VI; тут і далі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Статтею 2 Закону № 5076-VI визначено, що адвокатура України недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (стаття 4 цього Закону).

Відповідно до статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

09.06.2017 звітно-виборним з`їздом адвокатів України затверджено Правила адвокатської етики, зі змінами, відповідно до статті 12 яких всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження права особи на захист, професійних прав адвокатів, незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

У відносинах з будь-якими особами, з якими адвокат взаємодіє в процесі виконання доручення клієнта, адвокат має дотримуватись вимог цих Правил у частині, застосовній до цих відносин (стаття 49 Правил адвокатської етики).

Відносини між адвокатами повинні будуватися на засадах взаємної поваги, дотримання професійних прав адвокатів та гарантій професійної діяльності, слідування принципам адвокатської діяльності, передбаченим Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правилами, рішеннями З`їзду, актами РАУ, НААУ (стаття 50 Правил адвокатської етики).

У розділі VI Закону № 5076-VI визначено порядок і підстави притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

У частині 1 статті 36 Закону № 5076-VI закріплено право кожного, кому відомі факти поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) на дії такого адвоката.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою) (частина 3 статті 36 Закону).

Згідно з статтею 33 вказаного Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (стаття 34 Закону № 5076-VI).

За правилами статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Положенням визначено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Згідно з частинами 2-3 статті 33 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 38 Закону № 5076-VI передбачено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За частиною 1 статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Пунктом 22 Положення передбачено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), яка відповідає зазначеним вимогам та може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Апеляційний суд зазначає, що вказане правило стосовно передачі заяви (скарги) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури направлено на запобігання можливого конфлікту інтересів у діяльності адвоката, якого обрано до органів адвокатського самоврядування.

Проте, вказана норма містить чіткий припис, що в цьому випадку (при застосуванні до спірних правовідносин) таким адвокатом повинен бути саме скаржник. Застережень, що цей припис розповсюджується і на випадки, коли скаржником є особа, з якою такий адвокат уклав угоду про надання правової допомоги, п. 22 Положення не містить.

Натомість, суд першої інстанції, застосовуючи зазначену норму для спірних правовідносин, безпідставно ототожнив фізичну особу скаржника з адвокатом, який надає їй правову допомогу як потерпілій у кримінальному провадженні, що не відповідає зазначеним вище приписам Положення.

З огляду на вказане апеляційний суд зазначає, що передбачені п. 22 Положення підстави для передачі скарги ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у спірних правовідносинах відсутні, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позову.

Доводи позивача, що оскаржене рішення є протиправним у зв`язку з відсутністю в його діях ознак дисциплінарного проступку, є безпідставними з огляду на таке.

Підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, до яких законодавець відніс порушення Правил адвокатської етики. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються під час дисциплінарного провадження, за результатом якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Предметом оскарження у цій справі є рішення КДКА про порушення відносно позивача дисциплінарної справи.

Враховуючи зміст скарги ОСОБА_2 щодо дій позивача та приписи статей 7, 12 Правил адвокатської етики, відповідач, з огляду на його повноваження, цілком правомірно порушив відносно позивача дисциплінарну справу.

При цьому, суд наголошує, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже в скарзі йдеться про такі дії позивача, які без сумніву завдають шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

За таких обставин та правового врегулювання апеляційний суд погоджується з доводами апелянта, що прийняте ним рішення про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в діях позивача, як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного проступку, оскільки порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

Аналогічне застосування норм права викладено в постанові Верховного Суду від 24 червня 2020 року у справі № 815/1830/18.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Судом першої інстанції неправильно застосовані норми матеріального та порушені норми процесуального права, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Повний текст судового рішення складений 20 січня 2021 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 243, 272, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 лютого 2020 року у справі № 160/12469/19 скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття 22 грудня 2020 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко