Справа № 640/8726/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8726/19
УХВАЛА

26 січня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., перевіривши відповідність вимогам ст. 296 КАС України апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної податкової служби у Київській області подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 грудня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та запропоновано протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, шляхом доплати судового збору.

Копію вказаного рішення вручено скаржнику 11 січня 2021 року.

Апелянтом подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Клопотання вмотивоване тим, що Головне управління Державної податкової служби у Київській області позбавлене можливості здійснити сплату судового збору у зв`язку з забороною проведення платежів. Крім того, скаржник посилається на постанову КМУ від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11.03.2020 року, якою з 12.03.2020 року на території країни було установлено карантин.

Розглянувши заявлене клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню.

З 16 березня 2018 року набули чинності зміни до пункту 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845, відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору. У відповідності до п. 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, скаржник має можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках, що також підтверджується наданим апелянтом листом Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області №852/5 від 11.01.2021 року.

У свою чергу, згідно з частиною 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. Судом апеляційної інстанції було надано апелянту максимальний визначений законодавцем строк для усунення недоліків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою. При цьому, колегія суддів враховує, що апелянт мав достатньо часу для усунення недоліків апеляційної скарги.

Колегія суддів відхиляє за необґрунтованістю посилання апелянта про запровадження на території країни карантину.

Так, відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи може поновити процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Однак, жодних обґрунтувань щодо неможливості сплати судового збору з підстав запровадження обмежень, впроваджених у зв`язку з карантином, зокрема, які саме обмеження, запроваджені у зв`язку з карантином та яким чином такі заважають скаржнику вчасно сплатити судовий збір, апелянтом у клопотанні не зазначено.

Посилання апелянта на заяву Ради суддів України про утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін, а також відвідин суду громадянами, у яких є ознаки вірусного захворювання колегія суддів оцінює критично, оскільки процедура сплати апелянтом судового збору не передбачає відвідування суду, при цьому, колегія суддів наголошує, що скаржник не зазначає про неможливість надати платіжне доручення, мова йде про неможливість вчасно сплатити судовий збір.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Стаття 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

В свою чергу, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та організацією внутрішньої роботи суб`єкта владних повноважень, не можуть вважатися достатньою підставою для продовження встановленого законом процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги та відсутність підстав для його задоволення.

Отже, на даний час, зазначені в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 грудня 2020 року, недоліки апеляційної скарги скаржник не усунув.

Відповідно до частини 2 статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

В силу статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Згідно з частиною 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 169, 298, 243 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у Київській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування рішення, повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя В.П.Мельничук

Суддя О.М.Оксененко