Справа № 280/8237/20
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ
25 січня 2021 року Справа № 280/8237/20 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В., перевіривши матеріали позовної заяви
за позовом Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 )
до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 )
про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:
До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 (далі позивач) до ОСОБА_1 (далі відповідач), в якій позивач просить суд: стягнути з відповідача на користь позивача суму завданої державі невідшкодованої шкоди у розмірі 17872,52 грн.
На письмовий запит суду до Обласного адресно-довідкового підрозділу УДМС України в Запорізькій області, судом отримано інформацію, відповідно до якої місцем реєстрації відповідача є- АДРЕСА_3 .
Ухвалою суду від 17.12.2020 позовну заяву залишено без руху на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України). Зазначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду: доказів направлення на адресу відповідача, а саме: АДРЕСА_3 , копії позовної заяви з додатками; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на поважні підстави пропуску такого строку із наданням відповідних доказів. Встановлено відповідачу термін для усунення недоліків 10 календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
18.01.2021 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, у якій позивач, зокрема зазначає, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. В даному випадку позовна заява про відшкодування майнової шкоди подається на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) №166 від 31.08.2020 року про результати службового розслідування. А отже в межах строків.
Суд не погоджується із такими твердженнями позивача, та вважає за необхідне зазначити наступне.
Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.
Відповідно до частини першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Отже, досліджуючи питання строку звернення до суду, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
За приписами ст.17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950 (ратифіковано Україною 17.07.1997) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України"), "право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані". Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").
При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.
Отже, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.
Суд зазначає, що безпідставне поновлення строку на оскарження є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду. Європейський суд з прав людини визначив, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28.10.2004).
У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип юридичної визначеності, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (п.41 рішення у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008).
Отже, законодавцем встановленими строками обмежено звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, вони покликані забезпечити юридичну визначеність у публічно-правових відносинах. Після завершення зазначених строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Суд зазначає, що позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача суму завданої державі невідшкодованої шкоди у розмірі 17872,52 грн.
З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 звільнений у запас на підставі наказу №156 від 21.07.2016.
Позивач зазначає, що звернувся до суду в межах строків, оскільки позовна заява про відшкодування майнової шкоди подається на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) №166 від 31.08.2020 року про результати службового розслідування.
Проте, суд вважає за необхідне зазначити, що у витязі з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 31.08.2020 №166, який додано позивачем до матеріалів позовної заяви, зазначено «на підставі наказу командира військової частини №8 від 02.04.2018 року помічником командира з правової роботи військової частини НОМЕР_1 підготовлено позов до суду встановленим порядком щодо стягнення коштів з винної особи, а саме капітана ОСОБА_1 , але ухвалою Третього апеляційного суду від 07.11.2011 року апеляційну скаргу на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року, повернуто без розгляду.».
З програми Діловодство спеціалізованого суду судом встановлено, що 19.08.2019 з Чернігівського окружного адміністративного суду за підсудністю до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , в якому позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 суму завданої державі невідшкодованої шкоди, у розмірі 17459,08 грн. Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 09.09.2019 у справі №620/1973/19 (ЗП/280/85/19) позовну заяву повернуто позивачу. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.11.2019 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі №620/1973/19 (ЗП/280/85/19) повернуто скаржнику без розгляду.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач ще у квітні 2018 року знав про завдання відповідачем шкоди у розмірі 17872,52 грн. Проте, до суду звернувся лише 11.11.2020, що підтверджується штемпелем поштового відправлення на конверті, тобто з порушенням строку, встановленого процесуальним законодавством.
Суд також вважає за необхідне зазначити, що прийняття нового наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) про результати службового розслідування №166 від 31.08.2020 року не спростовує того факту, що позивачу було відомо про порушення своїх прав, свобод та інтересів ще у квітні 2018 року.
Суд зауважує, що підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Позивачем не було надано належних та допустимих доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, тому суд визнає підстави пропуску строку не поважними.
Відповідно до ч.2 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Враховуючи викладене та те, що позивачем не обґрунтовано поважності пропущення строків звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів, суддя дійшов висновку про повернення позовної заяви.
Відповідно до ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Керуючись п.9 ч.4 ст.169, ст.ст.122,123,243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:
Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів.
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) - повернути позивачу.
Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.
Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі протягом 15 днів з дня її підписання.
Ухвала виготовлена в повному обсязі та підписана 25.01.2021.

Суддя О.В.Конишева