Справа № 240/836/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

25 січня 2021 року м. Житомир

справа № 240/836/21

категорія 109020100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Народицької районної державної адміністрації Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Народицька селищна рада Житомирської області та Товариство з обмеженою відповідальністю "Злагода", про визнання протиправними та скасування розпоряджень у частині,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Народицької районної державної адміністрації Житомирської області №142 від 02.08.2005 в частині пунктів 1, 2;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Народицької районної державної адміністрації Житомирської області №222 від 10.11.2005 в частині пунктів 2, 3.

Пунктом 4 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 3 КАС).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Наведені норми узгоджуються з положеннями статей 2, 4 та 19 чинного КАС України, якими визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суд повинен виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернувся позивач, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом із тим неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 оскаржує окремі пункти розпорядження голови Народицької районної державної адміністрації Житомирської області "Про затвердження акту обстеження земельних угідь реформованого КСП ім.Щорса Базарської та Голубієвицької сільських рад" №142 від 02.08.2005, а саме пункт 1 та пункт 2 відповідно до змісту яких: затверджено акт обстеження угідь реформованого КПС ім.Щорса від 06.07.2005; затверджено вилучити з розпаювання сільгоспугіддя на площі 1443,27 га, класифікувати їх як чагарники і болота та передати вказані площі до земель запасу.

Окрім того, позивач оскаржує окремі пункти розпорядження голови Народицької районної державної адміністрації Житомирської області "Про погодження проекту землеустрою до організації території земель часток/паїв/ реформованого КСП ім.Щорса на території Базарської та Голубієвицької сільських рад та внесення змін до розпорядження голови райдержадміністрації від 02.08.2005 №142 "Про затвердження акту обстеження земельних угідь реформованого КСП ім.Щорса Базарської та Голубієвицької сільських рад"" №222 від 10.11.2005 відповідно до пунктів 2 та 3 якого: затверджено припинити право колективної власності земельними ділянками загальною площею 1443,27 га та внесено зімни до вказаного розпорядження від 02.08.2005.

Водночас, спірні правовідносини у справі що розглядається, виникли внаслідок часткової незгоди позивача з розпорядженням відповідача, які на його думку порушують його права, як громадянина (пайовика), члена КСП ім.Щорса щодо недоотримання земельної частки (паю), розмір якої мав би бути більшим, аніж фактично отриманий у 2006 році - 3,34 га, оскільки при розрахунку підлягали б врахуванню землі, що протиправно передані до земель запасу та не враховані при розпаюванні КСП ім.Щорса.

З огляду на викладене, вказаний зміст позовних вимог та характер правовідносин щодо яких виник спір, вказує на те, що звернення до суду з цим позовом спрямоване насамперед на захист права позивача, як члена реформованого КСП ім.Щорса, щодо набуття у власність земельної ділянки у меншому розмірі, у зв"язку з переданням до земель запасу Базарської та Голубієвицької сільських рад сільгоспугіддя площею 144,27 га на підставі оскаржуваних розпоряджень.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що даний спір не пов`язаний із захистом прав у сфері публічно-правових відносин, водночас стосується цивільних прав та інтересів позивача стосовно набуття права на користування та розпорядження земельними ділянками.

Та обставина, що відповідачем у справі визначено місцевий орган виконавчої влади не змінює правову природу спірних правовідносин та не робить цей спір публічно-правовим, оскільки вимоги позивача не стосуються захисту його прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а відтак на нього не поширюється юрисдикція адміністративних судів.

За правилами пункту 1 частини першої статті 15 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Згідно з пунктом 10 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України до способів захисту цивільних прав та інтересів належить визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Частиною 1 ст.21 ЦК України передбачено, що суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси

При цьому визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного (господарського) судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2018 року та 18 квітня 2018 року у справах №761/33504/14-а та №802/950/17-а, відповідно, та постанові Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №305/216/18.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що даний спір не є публічно-правовим і має вирішуватися судом за правилами цивільного судочинства.

Крім того суд зазначає, що скасування розпоряджень голови Народицької районної державної адміністрації Житомирської області №142 від 02.08.2005 в частині пунктів 1, 2 та №222 від 10.11.2005 у частині пунктів 2 та 3, в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами щодо права на земельну ділянку. Тож не виконується основне завдання судочинства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з "…" питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів "…". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції.

У п.24 рішення від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що фраза "судом встановленим законом" поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що даний позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з п.1 ч.1ст.170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Народицької районної державної адміністрації Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Народицька селищна рада Житомирської області та Товариство з обмеженою відповідальністю "Злагода", про визнання протиправними та скасування розпоряджень у частині.

Позивачу слід мати на увазі, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

На виконання вимог ч.6 ст.170 КАС України суд роз`яснює ОСОБА_1 , що розгляд даної справи має здійснюватися відповідним загальним судом, визначеним за правилами підсудності, встановленими положеннями Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 4, 19, 170, 171, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

1.Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Народицької районної державної адміністрації Житомирської області, треті особи, які не заявляю самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Народицька селищна рада Житомирської області та Товариство з обмеженою відповідальністю "Злагода", про визнання протиправними та скасування розпоряджень у частині.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 , що розгляд справи за його позовом до Народицької районної державної адміністрації Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Народицька селищна рада Житомирської області та Товариство з обмеженою відповідальністю "Злагода", про визнання протиправними та скасування розпоряджень у частині віднесено до юрисдикції загальних суду, визначеного за правилами підсудності, встановленими положеннями Цивільного процесуального кодексу України.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

4. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Горовенко