Справа № 441/2057/19
Суддя: Яворська Н. І.
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

441/2057/19 2-а/441/2/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2021 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Яворської Н.І.

за участю секретаря судового засідання Цап І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, про визнання протиправної і скасування припису та постанови про накладення адміністративного стягнення

в с т а н о в и в:

18.11.2019 ОСОБА_1 звернувся до Городоцького районного суду Львівської області з позовною заявою у якій просить визнати протиправними та скасувати Постанову ДАБІ Городоцької міської ради № 08-20-17 від 05.11.2019 про накладення штрафу у розмірі 6120 грн. та взаємопов`язаний припис від 16.10.2019 № 08-20/41 пз.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що в період його відсутності на території України, за результатами позапланової перевірки щодо невиконання ним вимог припису , згідно якого необхідно було усунути на об`єкті прибудови до квартири АДРЕСА_1 , інспектором ДАБІ Городоцької міської ради було винесено Постанову № 08-20-17 від 05.11.2019 про накладення штрафу у розмірі 6120 грн.

Він під час планової перевірки був відсутній, йому не були представлені акти перевірки, що не дало можливості надати пояснення, постанова та протокол оформлені у його відсутності. За таких обставин просить скасувати Постанову № 08-20/17 від 05.11.2019 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Ухвалою від 19.11.2019 позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто з огляду на те, що підписаний особою, яка не має права її підписувати.

20.01.2020 Ухвалу Городоцького районного суду скасовано Восьмим апеляційним адміністративним судом.

10.02.2020 справу передано для продовження розгляду.

11.02.2020 Ухвалою Городоцького районного суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі .

В судове засідання позивач не явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не явився, причини неявки суду не повідомив, заяв, клопотань, заперечень, відзиву до позовних вимог не подав.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, на підставі акта № 08-20-41 пз від 16.10.2019 , протоколу про адміністративне правопорушення 08-20-41пз - прот від 16.10.2019 , 05 листопада 2019 року на ОСОБА_1 складено Постанову № 08-20/17, згідно якої позивача за невиконання вимог припису виданого відділом Державної архітектурно - будівельної інспекції Городоцької міської ради № 08-20-24 пз-прип від 24.06.2019 притягнуто до відповідальності за ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 6120 грн.

Згідно із вказаною постановою у ході здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що приписом відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції Городоцької міської ради № 08-20-24 пз- прип від 24.06.2019 - ОСОБА_1 було зобов`язано в двох місячний термін з дня отримання даного припису усунути порушення містобудівного законодавства на об`єкті будівництва « Виконання будівельних робіт ( прибудова до квартири АДРЕСА_1 .

Наведене свідчить, що між сторонами виникли спірні правовідносини з приводу рішень та дій суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності.

Незгода позивача з вказаною постановою зумовила його звернення до суду з адміністративними позовами про скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення, з огляду на те, що в момент винесення постанови його не було на території України.

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності суд повинен перевірити законність та обґрунтованість винесення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI).

За приписами ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

За приписами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, у даному випадку, представником відповідача не надано доказів та жодним чином не спростовано аргументів позивача щодо належного повідомлення його про накладення на нього штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до абз.3 п.14 постанови Кабінету Міністрів України№ 553 від 23.05.2011 року "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з пп.1 п. 11 Порядку № 533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Згідно п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Правова позиція з цього питання викладена у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №813/3463/16.

В позовній заяві позивач стверджує, що розгляд адміністративної справи за результатами позапланової перевірки відбувся за його відсутності, та доказом того є копія паспорта, з якого вбачається, що позивач виїхав з України 24.08.2019, а постанова прийнята 05.11.2019.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив правомірності своєї поведінки у спірних правовідносинах.

Таким чином, оцінюючи у сукупності надані докази, суд дійшов висновку, що позовна вимога про скасування постанови підлягає задоволенню.

Згідно ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині скасування Постанови № 08-20-17 від 05.11.2019 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП та про накладення штрафу у розмірі 6120 грн підлягає до задоволення, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити.

Питання скасування припису, суд не досліджує, оскільки позивач зазначає в позові, що таке вирішувалось в адміністративній справі 441/1507/19, отже вказаній вимозі вже дано оцінку в іншому провадженні і Рішення суду у якому набрало законної сили.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 5, 19, 72-80, 241-246, 250, 255, 286 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Скасувати постанову ДАБІ Городоцької міської ради № 08-20-17 від 05.11.2019 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6120 грн. (шість тисяч сто двадцять гривень) провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів, з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 18.01.2021

Суддя Н.І.Яворська