Справа № 260/207/21
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2021-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2021 рокум. Ужгород№ 260/207/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Вастон" до Державної податкової служби України третя особа - Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вастон" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Державної податкової служби України, третя особа - Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України згідно якого просило суд: 1. Поновити строк на подачу даної позовної заяви як такий, що пропущений з поважних причин.2.Зобов`язати Державну податкову службу України відновити становище, що існувало для Товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» до кожної реєстрації нижчеперелічених податкових накладних Відповідачем: №1 від 01.09.2016 р. зареєстрована 07.05.20р. № 9 від 16.08.2016р. зареєстрована 07.05.20 р№2 від 06.09.2016р. зареєстрована 18.05.20р. № 3 від 07.09.2016р. зареєстрована 07.05.20р. №4 від 12.09.2016р. зареєстрована 19.05.20р. № 4 від 31.12.2016р. зареєстрована 25.05.20р. №5 від 13.09.2016р. зареєстрована 07.05.20р. № 6 від 21.09.2016р. зареєстрована 07.05.20р. № 7 від 03.08.2016р. зареєстрована 30.05.20р. №7 від 23.09.2016р. зареєстрована 19.05.20р. № 8 від 10.08.2016р. зареєстрована 29.05.20р. № 8 від 26.09.2016р. зареєстрована 07.05.20р.№8 від 20.12.2016р. зареєстрована 29.05.20р. № 9 від 28.09.2016р. зареєстрована 07.05.20 р. № 10 від 18.08.2016 р. зареєстрована 29.05.20р. №10 від 28.09.2016 р. зареєстрована 25.05.20р. № 11 від 18.08.2016 р. зареєстрована 29.05.20р. № 11 від 30.09.2016 р. зареєстрована 07.05.20р. № 12 від 18.08.2016 р. зареєстрована 07.05.20р. № 13 від 23.08.2016 р. зареєстрована 29.05.20р. № 14 від 25.08.2016 р. зареєстрована 07.05.20р. № 15 від 26.08.2016 р. зареєстрована 29.05.20р. № 16 від 31.08.2016 р. зареєстрована 29.05.20р.№ 8 від 20.12.2016р. зареєстрована 29.05.20р. шляхом відміни цих реєстрацій з дати їх здійснення ДПС України в межах ВП № 60109791, як таких, що суперечать Рішенню Закарпатського окружного адміністративного суду № 807/1451/16 від 24.10.2018 p., та не співпадають з датами (операційним днем) та часом, коли ці накладні були направлені Товариством з обмеженою відповідальністю «Вастон» засобами електронного зв`язку для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

За приписами ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак, в порушення вимог ч.6 ст. 161 КАС України позивачем не подано окремої заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин поважності пропуску такого. Натомість в тексті позовної заяви позивачем зазначено, що про порушення своїх прав ТОВ «Вастон» дізналося 07.05.2020 р. (дата першої реєстрації ДПС України ПН на виконання Рішенням №807/1451/16 від 24.10.2018 p.). А тому шестимісячний строк на звернення до суду за захистом свого права розпочався для Товариства 08.05.2020 р. та наразі ще не закінчився оскільки: починаючи з 11.03.2020 р. на території України почали діяти карантинні заходи встановлені Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої корона вірусом Sars-CoV-2», які діють і нині, а тому Законом України № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (Covid-2019)» розділ VI «Прикінцеві положення» був доповнений пунктом 3 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коропавірусної хвороби (COV1D-19). строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114. 122, 162. 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

А тому користуючись правом на продовження процесуальних строків в період дії карантину з урахуванням положень Закону України № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (Covid-2019)». ТОВ «Вастон» звертається до суду з відповідним клопотанням, викладеним в п. 1 прохальної частини позовної заяви.

Однак, із такими твердженнями позивача, суд не погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" № 1645-III від 06.04.2000, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020, постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (з наступними змінами), на всій території України запроваджено карантин із встановленням ряду заборон та певних обмежень.

02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX (далі - Закон України № 540-IX від 30.03.2020).

У зв`язку з цим, пунктом 9 Закону України № 540-IX від 30.03.2020 розділ VI Прикінцеві положення КАС України доповнено пунктом 3, яким передбачено автоматичне продовження визначених статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу процесуальних строків, в тому числі і строків звернення до адміністративного суду.

Однак, в подальшому, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX (далі - Закон України № 731-ІХ від 18.06.2020), пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викладено в новій редакції, згідно якої під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Отже, з набранням чинності Законом № 731-IX поновлення/продовження процесуальних строків, в тому числі строків звернення до адміністративного суду, здійснюється судом за заявою учасника справи і лише у випадку, якщо неможливість вчинення певної процесуальної дії у визначений строк зумовлена карантинними обмеженнями.

Тобто, право учасника справи на продовження процесуального строку з підстав, передбачених Законом № 731-IX, не є абсолютним, і особа, яка звертається до суду з відповідним клопотанням, повинна належним чином обґрунтувати наявність цих підстав.

Таким чином, Закон № 731-IX удосконалив раніше прийняті норми щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину для того, щоб, з однієї сторони, запобігти випадкам зловживання процесуальними правами недобросовісними учасниками справи та, відповідно, затягування розгляду справи під приводом діючого карантину, а з іншої - через процедуру поновлення судом процесуального строку забезпечити гарантування прав учасників справи, якщо їх реалізація ускладнена у зв`язку з карантинними обмеженнями. При цьому, можливість поновлення процесуального строку законодавцем віднесено на розсуд суду, залежно від обставин конкретної справи.

Отже, звертаючись із клопотанням про поновлення строку звернення до суду позивач має навести обґрунтування щодо того, які саме карантинні обмеження унеможливили своєчасне подання даного позову та в чому саме це проявлялося.

Натомість, представник позивача лише обмежився загальним посиланнями на факт запровадження на території України карантинних заходів, а також можливість продовження такого строку для подання адміністративного позову на підставі Закону № 731-ІХ від 18.06.2020, а також положень пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в чинній на даний час редакції.

Тобто, жодних об`єктивних причин, підтверджених належними доказами, за яких позивач не міг звернутись до суду в строк, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України, який зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку із карантином, у заяві не наведено.

На переконання суду, у такому вигляді заява позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду не може вважатися обґрунтованою та не дає підстав для її задоволення.

До того ж суд враховує, що в Україні загалом та у Закарпатській області зокрема встановлено адаптивний карантин, під час якого діють лише окремі обмеження. Ця обставина додатково свідчить про обов`язок учасника справи, який заявляє клопотання про поновлення (продовження) процесуального строку у зв`язку з карантином, належним чином пояснити, які саме карантинні обмеження перешкоджають в реалізації процесуальних прав.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Зазначена позиція також узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, та свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, рішення "Девеер проти Бельгії", "Голдер проти Сполученого Королівства").

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на звернення до суду із даними вимогами, суд враховує принцип верховенства права та судову практику Європейського Суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, необхідно звертати увагу на обставини справи (справа "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року).

Разом з тим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними, істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, але зазначені обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами того, що особа не мала реальної можливості дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, кажучи про принцип рівності сторін, Європейський Суд з прав людини зазначає, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, який не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 року). Вказані принципи допомагають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно пов`язано з їх реалізацією.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Європейський Суд з прав людини послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію.

Зважаючи на те, що строк звернення до суду у позивача закінчився 08.11.2020 року, а до суду позивач звернувся засобами поштового зв`язку лише 16.01.2021 року, суд зазначає, що така позовна заява подана поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

Разом з тим, позивачем не подано заяви про поновлення строку звернення до суду та не вказано причин, які могли б бути визнані судом поважними для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З урахуванням викладеного, позивачеві необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

Крім того, згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову: майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270 грн.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, позивач звернувся до суду з вимогами немайнового характеру.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду з цим позовом не сплачено судовий збір та не надано оригіналу документу про сплату такого.

Враховуючи те, що позивачем позовну заяву подано до суду 16 січня 2021 року та в позовній заяві заявлено вимоги немайнового характеру, то позивачу слід сплатити судовий збір, із розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2021 року, а саме 2270,00 грн.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101,Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувачаUA4007493 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Враховуючи наведене, позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, зокрема, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 1 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду: оригінал квитанції про сплату судового збору в належному розмірі та на належні реквізити суду, заяву про поновлення строку звернення до суду із належними та допустимими доказами поважності пропуску такого .

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вастон" до Державної податкової служби України, третя особа - Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Вастон" триденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Ю.Ю.Дору