Справа № 215/7147/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 січня 2021 року м. Дніпросправа № 215/7147/19
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,
перевіривши на відповідність вимогам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року про повернення позовної заяви по справі
до виконуючого обов`язки головного лікаря Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги №1" Криворізької міської ради Косяк Наталії Володимирівни
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки головного лікаря Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги №1" Криворізької міської ради Косяк Наталії Володимирівни про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу.
Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, позивач 03 листопада 2020 року засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десятиденний строк, з дня отримання ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:
- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку;
- документу про сплату судового збору у розмірі 2102 грн.
У межах строку, встановленого для усунення недоліків на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від позивача надійшла заява про відкриття провадження по справі після усунення недоліків.
В обгрунтування вказаної заяви зазначено, зокрема про те, що суд не надав визначеності факту повідомлення про отримання ухвал суду, часу руху справи між судами та не оцінив специфічний та доречний аргумент по справі: дати отримання ухвал, дати подання на них скарг і строку реагування, який по суті не перевищує 15 днів.
Розглянувши вказану заяву позивача суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
З матеріалів справи встановлено, що 10 лютого 2020 року складено повну оскаржувану ухвалу суду першої інстанції.
Копія означеної ухвали суду першої інстанції отримана позивачем 04 березня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
12 березня 2020 року позивач вперше подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 10 лютого 2020 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 квітня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку із несплатою судового збору за подання апеляційної скарги.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року апеляційну скаргу позивача повернуто з огляду на не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року про повернення апеляційної скарги в касаційному порядку скасована не була та є чинною.

03 листопада 2020 року позивач вдруге подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 10 лютого 2020 року.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що оскільки ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року про повернення вперше поданої апеляційної скарги у касаційному порядку не скасована та є чинною, то до повторно поданої апеляційної скарги застосовуються вимоги КАС України, як до нової апеляційної скарги. При цьому, заявник апеляційної скарги під час реалізації свого права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою не звільняється від обов`язку дотримуватися встановленого законодавством строку звернення до суду з такою апеляційною скаргою.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Суд апеляційної інстанції зазначає про те, що подання первинної апеляційної скарги заявником в установлений законом строк не передбачає зупинення строку на апеляційне оскарження для нього та можливості у зв`язку з цим у подальшому свавільно розпоряджатися часом на апеляційне оскарження.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що недотримання позивачем вимог процесуального закону щодо форми та змісту апеляційної скарги та, як наслідок, повернення вперше поданої апеляційної скарги у даній справі не свідчить про наявність об`єктивно непереборних обставин, які пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Більш того, у разі незгоди з ухвалою суду апеляційної інстанції від 17 серпня 2020 року про повернення вперше поданої апеляційної скарги позивач мав право оскаржити таку ухвалу до суду касаційної інстанції, однак матеріали даної справи не містять доказів такого оскарження.

При цьому, суд апеляційної інстанції не уповноважений надавати оцінку правомірності прийняття Третім апеляційним адміністративним судом ухвали від 17 серпня 2020 року про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №215/7147/19.

З огляду на викладене, наведені заявником апеляційної скарги підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судом апеляційної інстанції поважними не визнаються.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приймаючи до уваги те, що підстави наведені заявником апеляційної скарги для поновлення строку апеляційного оскарження ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2020 року визнані неповажними, а доводи заяви про відкриття провадження по справі після усунення недоліків, поданої на усунення недоліків апеляційної скарги, не свідчать про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, суд вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження по справі після усунення недоліків - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року у справі №215/7147/19 за позовом ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки головного лікаря Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги №1" Криворізької міської ради Косяк Наталії Володимирівни про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова