Справа № 160/12382/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.
при секретарі судового засідання Федуркіній А.В.,
представника позивачів 1,2 Федурко О.О,
представник відповідача1 не з`явився (повідомлений належним чином)
представник відповідача 2 не з`явися (повідомлений належним чином)
05 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить:
- визнати протиправними та нечинним рішення сімдесят третьої сесії Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області сьомого скликання «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та план зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/VII від 25 вересня 2020 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач-1 зазначає, що оскаржуване рішення є протиправним та нечинним, оскільки в процесі розроблення проектів містобудівної документації, яка затверджена даним рішенням, та в процесі прийняття даного рішення були допущенні численні порушення норм чинного законодавства, які полягають у нижчезазначеному:
- рішення Дніпровської селищної ради «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/VII від 25 вересня 2020 року не містить в собі прогнозованих правових, економічних наслідків та наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, що є порушенням вимог п. 1 ч. 3 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- Дніпровська селищна рада не повідомила через місцеві засоби масової інформації про початок розроблення генерального плану населеного пункту, чим порушила вимоги п. 4 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- замовником містобудівної документації виступав не виконавчий комітет Дніпровської селищної ради, а безпосередньо Дніпровська селищна рада, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 4.3. Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації» №290 від 16.11.2011 року, ст. 31, 26, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»;
- грубо порушено процедуру розробки звіту про стратегічну екологічну оцінку, а саме не дотримано процедуру (етапність) здійснення стратегічної екологічної оцінки встановлену Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку», що призвело до розроблення Звіту про стратегічну екологічну оцінку без врахування державних інтересів та інтересів громадськості;
-Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не містить однієї з обов`язкових складових: розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період та Розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на мирний час;
- оскаржуване рішення прийняте з порушенням вимог частини десятої статті 46, статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та частини третьої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки положення чинного законодавства вимагають від органів місцевого самоврядування не пізніше ніж за 20 робочих днів до дня розгляду проекту нормативно-правового акту оприлюднити його проект, однак такі дії не були здійсненні Дніпровською селищною радою;
- План зонування території смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області розроблявся окремо від генерального плану, тому не міг бути затверджений одночасно з самим генеральним планом. Крім того, не здійснено стратегічну екологічну оцінку плану зонування;
- під час громадського обговорення містобудівної документації виникло ряд спірних питань, які повинні були узгоджуватись шляхом створення погоджувальної комісії, однак цього зроблено не було, чим порушено вимоги Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року та ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- проекти містобудівної документації оприлюднено несвоєчасно, чим порушено вимоги п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року;
- станом на день подання позовної заяви (05.10.2020 року) містобудівна документація розміщена на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради, яка затверджувалася оскаржуваним рішенням, знаходиться в редакції 16-17 березня 2020 року, отже вона не містить в собі врахування пропозицій та зауважень наданих компетентними на те органами та громадськістю, що є грубим порушенням чинного законодавства;
- Дніпровська селищна рада не узгодила проект генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, з метою врегулювання питань планування територій у приміських зонах, чим порушила вимоги п.6 ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 1.4. Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації» №290 від 16.11.2011 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської обл. про визнання протиправними та нечинним рішення органу місцевого самоврядування - залишено без руху.
12 жовтня 2020 року приватне акціонерне товариство «Дніпровський крохмалепатоковий комбінат» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить:
- визнати протиправними та нечинним рішення сімдесят третьої сесії Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області сьомого скликання «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/VII від 25 вересня 2020 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач-2 зазначає, що вважає оскаржуване рішення протиправним, оскільки містобудівну документацію «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» було розроблено та затверджено з грубими порушеннями низки законодавчих актів, які регламентують порядок розроблення та затвердження містобудівної документацій на місцевому рівні, в супереч державних, громадських та приватних інтересів, зокрема ПрАТ «Дніпровський КПК». Підстава для скасування рішення позивач 2 зазначає такі ж, як і позивач 1, та окремо ще декілька недостатків:
- оскаржуване рішення не містить в собі прогнозованих правових, економічних наслідків та наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, що є порушенням вимог п. 1 ч. 3 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року;
- Дніпровська селищна рада грубо порушила ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» при розробці розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області;
- відповідачем-1 не дотримано порядку розроблення розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області (далі - Звіт СЕО). Передумовою складання звіту про СЕО є визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки у відповідній заяві, яка повинна бути не тільки оприлюднена та доведена до громадськості з урахуванням положень ч. 4, ч. 5 ст. 10 ст. та ч. 4 ст. 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», а й подана до державного органу для надання у письмовій формі своїх зауважень і пропозицій до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, як то визначено ст. 8, ч. 6 ст. 10 вказаного Закону. Дніпровською селищною радою грубо порушено наведені норми права, не дотримано процедуру, яка є обов`язковою перед складанням звіту СЕО;
- відповідачем-1 порушено обов`язкову процедуру проведення консультацій із стратегічної екологічної оцінки, а саме не подано до відповідних органів, визначених ст. 8 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» ні проекту документа державного планування, ні звіту про стратегічну екологічну оцінку, як того вимагають положення ст. 13 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»;
- відповідачем-1 порушено вимоги п.9 ст. 12 та ч. 5, ч. 6 ст. 13 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»;
- порушено вимоги п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року, а саме: під час проведення громадських слухань 11.09.2020 року відповідачем-1 не проінформовано учасників про зміст письмових пропозицій та зауважень, що надійшли з боку ПрАТ «Дніпровський КПК»;
Зобов`язано Дніпровську селищну раду Верхньодніпровського району Дніпропетровської області опублікувати оголошення щодо оскарження нормативно-правового акта у виданні, у якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
- вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення сімдесят третьої сесії Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області сьомого скликання «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/УІІ від 25 вересня 2020 року до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.
21.10.2020 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
18.11.2020 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ПрАТ «Дніпровський КПК» надійшло клопотання про огляд електронних доказів за їх місцезнаходженням та приєднання доказів до матеріалів справи.
Разом з позовною заявою позивачем-1 та позивачем-2 подавалися клопотання про витребування доказів.
Судове засідання призначено на 01.12.2020 року о 11:30 год.
01.12.2020 року на виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.11.202 року, Дніпровською селищною радою надано наступні документи:
- завдання на розроблення розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період смт. Дніпровське.
- завдання на розроблення розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на мирний час смт. Дніпровське.
- протокол оформлений за результатами проведення 28.08.2020 року громадських слухань щодо розгляду містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану).
- протокол оформлений за результатами проведення 11.09.2020 року громадських слухань щодо розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області».
- дані про реєстрацію депутатів Дніпровської селищної ради на пленарне засідання, яке відбулося 25.09.2020 року.
- розпорядження селищного голови Дніпровської селищної ради про скликання позачергової 73 сесії VII скликання Дніпровської селищної ради.
- протокол засідання Дніпровської селищної ради, яке відбулося 25.09.2020 року.
Зобов`язано Верхньодніпровську міську раду опублікувати оголошення щодо оскарження нормативно-правового акта у виданні, у якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
Судове засідання призначено на 24.12.2020 року о 11:00 год.
06.01.2021 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення.
12.01.2021 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.
Відзивів від відповідача-1 та відповідача-2 не надходило.
Керуючись положеннями ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Представник відповідача-1 в судове засідання 12.01.2021 р. не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.
Представник відповідача-2 в судове засідання 12.01.2021 р. не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представників відповідача-2.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
З огляду на приписи ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи за відсутності відповідачів.
У судовому засіданні 12.01.2021 року представник позивача-1 та позивача-2 надав пояснення, аналогічні викладеному в процесуальних документах.
Суд, заслухавши представника позивача-1 та позивача-2, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
06.12.2018 року Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району Дніпропетровської області прийнято рішення «Про розробку містобудівної документації (генерального плану) смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» від 06.12.2018 року №310-45/VII.
Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району Дніпропетровської області було оприлюднено інформацію про прийняте рішення у 49 випуску газети «Придніпровський край», яку опубліковано 15 грудня 2018 року.
26.06.2020 року було опубліковано на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області.
08.07.2020 року Дніпровською селищною радою розміщено повідомлення про оприлюднення проекту документу державного планування та звіту про екологічну оцінку.
06 серпня 2020 року ПрАТ «Дніпровський КПК» подано відповідачу-1 письмові зауваження та пропозиції до проектів містобудівної документації № 01/776 від 06.08.2020 року, № 01/777 від 06.08.2020 року, № 01/778 від 06.08.2020 року, № 01/779 від 06.08.2020 року.
28.08.2020 року відповідачем-1 було проведено громадські слухання щодо розгляду містобудівної документації Генеральний план смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Результати громадських слухань оформлені Протоколом №1 від 28.08.2020 року.
За результатами розгляду зауважень та пропозицій позивачу-2 Дніпровською селищною радою були надані наступні письмові відповіді: відповіді на пропозиції та зауваження № 637-02-15 від 03.09.2020 року; відповіді на пропозиції та зауваження № 636-02-15 від 03.09.2020 року; відповіді на пропозиції та зауваження № 635-02-15 від 03.09.2020 року; відповіді на пропозиції та зауваження № 634-02-15 від 03.09.2020 року; відповіді на усні пропозиції та зауваження № 670-02-15 від 22.09.2020 року; відповіді на усні пропозиції та зауваження № 668-02-15 від 22.09.2020 року.
За результатами розгляду зауважень та пропозицій позивачу-1 Дніпровською селищною радою було надано відповідь №667-02-15 від 22.09.2020 року.
11.09.2020 року проведено громадські обговорення щодо розгляду розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Результати громадських слухань оформлені Протоколом №2 від 11.09.2020 року.
25 вересня 2020 року Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району Дніпропетровської області було прийнято рішення «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/VII від 25 вересня 2020 року.
Даним рішенням затверджено містобудівну документацію - Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану).
26.09.2020 року на офіційному сайті відповідача-1 було розміщено документ під назвою: «довідка про громадське обговорення щодо врахування пропозицій громадськості щодо розширеного розділу охорони навколишнього природного середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області».
01.10.2020 року на офіційному сайті відповідача-1 було розміщено документ під назвою: «довідка про консультації щодо звіту СЕО та проекту містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)».
Позивачі, вважаючи, що рішення Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області є протиправним та нечинним, оскільки в процесі розроблення проектів містобудівної документації, яка затверджена даним рішенням, та в процесі прийняття даного рішення були допущенні численні порушення норм чинного законодавства, звернулися до суду з відповідними позовами.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував наступні обставини справи та норми чинного законодавства,які діяли на момент виникнення спірних правовіносин.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Повноваження Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Земельним кодексом України, законами України «Про місцеве самоврядування в України», «Про основи містобудування», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про стратегічну екологічну оцінку».
Відповідно до частин першої статті 12 Закону України «Про основи містобудування» до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.
Згідно з ч. 10 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами на чергових сесіях протягом трьох місяців з дня їх подання.
У відповідності до п.п. 6 п. а ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження: підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.
Відповідно до п. 42 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.
У відповідності до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.
Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником.
Відповідно до ч. 2 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Порядок розроблення містобудівної документації, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року № 290 (далі - Порядок № 290).
Відповідно до пункту 4.1 Порядку № 290 рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.
Згідно з пунктом 4.3. Порядку № 290 замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.
Абзацом другим п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року (далі Постанова №555, Порядок №555) встановлено, що замовники містобудівної документації оприлюднюють у двотижневий строк прийняті рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.
Суд погоджується з позивачами, що чинне законодавство встановлює обов`язок замовника містобудівної документації оприлюднювати рішення про розроблення містобудівної документації з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.
Матеріалами справи підтверджено, що рішення «Про розробку містобудівної документації (генерального плану) смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» від 06.12.2018 року №310-45/VII було оприлюднено у 49 випуску газети «Придніпровський край» 15 грудня 2018 року.
У зазначеному випуску газети міститься інформація наступного змісту: «Згідно з рішенням Дніпровської селищної ради № 310-45/VII від 06.12.2018 року» виконавчий комітет Дніпровської селищної ради повідомляє про початок розробки містобудівної документації «Генеральний план смт Дніпровське» Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану). Селищний голова Л.В. Блохіна».
Після проведення аналізу зазначеної публікації та змісту опублікованого рішення Дніпровської селищної ради, суд встановив, що рішення «Про розробку містобудівної документації (генерального плану) смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» від 06.12.2018 року №310-45/VII в порушення вимог ст. 2, 22 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» не містить прогнозованих правових, економічних наслідків та наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, що є недодержанням вимог щодо всебічного та об`єктивного висвітлення діяльності органів державної влади, захисту громадськості від монопольного впливу виконавчих органів, та стає перепоною щодо висловлення думки громадськості про прийняте відповідачем рішення.
Відсутність вказаної інформації робить дане рішення таким, що не відповідає положенням ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Аналогічні висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 19.02.2019 року по справі №461/4009/15-а.
Відповідно до ч. 2 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 4.3. наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації» №290 від 16.11.2011 року (далі Наказ №290, Порядок №290) замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
У відповідності до п. 1.3. Наказу №290 відносини між замовником та розробником містобудівної документації в процесі розроблення, затвердження або внесення до неї змін регулюються договором, складеним відповідно до вимог Цивільного кодексу України та інших нормативно-правових актів.
Відповідно до п.п. 6 п. а ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження: підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.
В той же час, відповідно до п. 42 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.
Наведені норми права свідчать, що положеннями чинного законодавства розділено повноваження місцевих рад та їх виконавчих комітетів при розроблені проектів містобудівної документації, виконавчі органи беруть безпосередню участь у процесі її розроблення та здійснюють усі необхідні процесуальні дії, а відповідні ради приймають рішення про затвердження або незатвердження розроблених проектів.
Відповідно до ч. 7 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації в установлений строк: 1) подають пропозиції до проекту відповідного місцевого бюджету на наступний рік або про внесення змін до бюджету на поточний рік щодо потреби у розробленні містобудівної документації; 2) визначають в установленому законодавством порядку розробника генерального плану населеного пункту, встановлюють строки розроблення та джерела його фінансування; 3) звертаються до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення), центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (для міст Києва та Севастополя) щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту; 4) повідомляють через місцеві засоби масової інформації про початок розроблення генерального плану населеного пункту та визначають порядок і строк внесення пропозицій до нього фізичними та юридичними особами; 5) забезпечують попередній розгляд матеріалів щодо розроблення генерального плану населеного пункту архітектурно-містобудівними радами відповідного рівня; 6) узгоджують проект генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, з метою врегулювання питань планування територій у приміських зонах; 6-1) забезпечують розроблення проекту генерального плану населеного пункту з урахуванням обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України; 7) забезпечують здійснення стратегічної екологічної оцінки.
З аналізу договору про виконання робіт №106Г-3/2019 від 16.09.2019 року, договору про виконання робіт №106Г-4/2019 від 28.11.2019 року, договору про виконання робіт №106Г-8/2019, на підставі яких розроблялися проекти містобудівної документації, вбачається, що зазначені договори були укладені від імені Дніпровської селищної ради. Всі процесуальні дії в процесі розробки проектів містобудівної документації (отримання зауважень та пропозицій для врахування державних інтересів, розгляд проекту на містобудівній раді, розміщення повідомлення про проведення громадських слухань, прийняття рішення про проведення громадських слухань, проведення громадського обговорення тощо) були здійснені Дніпровською селищною радою, а не її виконавчим комітетом.
Таким чином, суд робить висновок, що Дніпровська селищна рада вийшла за межі своїх повноважень при розробці містобудівної документації.
Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку». Розділ «Охорона навколишнього природного середовища", що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».
У випадку допущення грубих порушень законодавства при розробці звіту про стратегічну екологічну оцінку (далі Звіт СЕО), містобудівна документація, оцінювання якої відображено у звіті, є такою, що розроблена з грубим порушенням положень законодавства, оскільки звіт СЕО є невід`ємною частиною такої містобудівної документації та не може бути затвердженою рішенням органу місцевого самоврядування.
Процедура розробки звіту про стратегічну екологічну оцінку врегульована Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку» (далі Закон про СЕО). Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону про СЕО стратегічна екологічна оцінка - процедура визначення, опису та оцінювання наслідків виконання документів державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виправданих альтернатив, розроблення заходів із запобігання, зменшення та пом`якшення можливих негативних наслідків, яка включає визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, складання звіту про стратегічну екологічну оцінку, проведення громадського обговорення та консультацій (за потреби - транскордонних консультацій), врахування у документі державного планування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій, інформування про затвердження документа державного планування та здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.
Стаття 9 Закону про СЕО визначає етапність здійснення стратегічної екологічної оцінки. Етапами стратегічної екологічної оцінки є:
1) визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки;
2) складання звіту про стратегічну екологічну оцінку;
3) проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому статтями 12 та 13 цього Закону, транскордонних консультацій у порядку, передбаченому статтею 14 цього Закону;
4) врахування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій;
5) інформування про затвердження документа державного планування;
6) моніторинг наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.
Передумовою розроблення звіту СЕО є проходження процедури визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки.
Відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону про СЕО для визначення обсягу досліджень, методів екологічної оцінки, рівня деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку, та необхідності здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, замовник подає заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статтях 6 та 7 цього Закону, - щодо документа державного планування загальнодержавного рівня або до органів, зазначених у статті 8 цього Закону, - щодо документа державного планування місцевого та регіонального рівнів і оприлюднює її в порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, з метою одержання та врахування пропозицій і зауважень громадськості.
У відповідності до ч. 4-6 ст. 10 Закону про СЕО заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проект документа державного планування оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості. Замовник повідомляє громадськість про оприлюднення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проекту документа державного планування у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 12 цього Закону (ч. 4 ст. 12 «повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника»), та забезпечує вільний доступ громадськості до цих документів протягом усього строку громадського обговорення, визначеного частиною п`ятою цієї статті.
Строк громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки встановлюється замовником і не може становити менш як 15 днів з дня її оприлюднення.
Як зазначено в ч. 2 ст. 6 Орхуської конвенції, ратифікованої Законом України від 06.07.1999 року №832-ХІV (832-14), набрала чинності в Україні 30.10.2001 р., зацікавлена громадськість адекватно, своєчасно та ефективно одержує інформацію залежно від обставин шляхом публічного повідомлення або в індивідуальному порядку на початковому етапі процедури прийняття рішень з питань, що стосуються навколишнього середовища, серед іншого, про: а) запропонований вид діяльності та заявку, за якою буде прийматися рішення; б) характер можливих рішень або проект рішення; в) державний орган, відповідальний за прийняття рішення; г) передбачувану процедуру, включаючи те, яким чином і коли така інформація може бути надана: про початок виконання процедури; про можливості для участі громадськості; про час і місце будь-якого запланованого громадського слухання; про наявність державного органу, в якому можна отримати відповідну інформацію, та про те, куди відповідну інформацію було передано на розгляд громадськості; про наявність відповідного державного органу або будь-якого іншого офіційного органу до якого можуть надсилатися зауваження чи запитання, та про строки подання зауважень і запитань; про те, яка екологічна інформація, що стосується запропонованого виду діяльності, є в наявності; і з охоплення даного виду діяльності національною або транскордонною процедурою оцінки впливу на навколишнє середовище.
Органи, зазначені у статтях 6 та 7 цього Закону, - щодо проектів документів державного планування загальнодержавного рівня, та органи, зазначені у статті 8 цього Закону, - щодо проектів документів державного планування місцевого та регіонального рівнів надають у письмовій формі свої зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки у строк, що не перевищує 15 днів з дня отримання такої заяви. За відсутності письмових зауважень і пропозицій протягом зазначеного строку замовник самостійно визначає обсяг досліджень та рівень деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку.
Відповідно до ст. 8 Закону про СЕО, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (відповідні підрозділи з питань охорони навколишнього природного середовища та з питань охорони здоров`я), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони здоров`я у межах своєї компетенції:
1) надають зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування місцевого та регіонального рівнів;
2) надають зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону про СЕО замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.
З наведених норм можна зробити висновок, що передумовою складання звіту СЕО є визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки у відповідній заяві, яка повинна бути не тільки оприлюднена та доведена до громадськості з урахуванням положень ч. 4, ч. 5 ст. 10 ст. та ч. 4 ст. 12 Закону про СЕО (не менше, як у двох друкованих ЗМІ та на сайті Замовника), а й подана до відповідних підрозділів з питань охорони навколишнього природного середовища та з питань охорони здоров`я обласної державної адміністрації, для того щоб останні могли надати у письмовій формі свої зауважень і пропозицій до заяви. Крім того, вимагається проведення процедури громадського обговорення такої заяви. Лише після врахування відповідних зауважень і пропозицій розпочинається процес розробки звіту СЕО.
Таким чином, розширений розділ охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області слід вважати розробленим 16 березня 2020 року.
Зі скріну зробленого на офіційному веб-сайті відповідача-1, долученого до матеріалів справи позивачами, видно, що заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області (далі - заява) опублікована на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради 26.06.2020 року. Дніпропетровською селищною радою зазначена інформація не спростовувалася.
Судом взято до уваги посилання позивачів на те, що заява не відповідає вимогам ДСТУ 4163-2003 «Вимоги до оформлювання документів», оскільки не містить ні дати, ні підпису, назви органу, який її створив (видав).
На підставі вищевикладеного, суд робить висновок, що Дніпровською селищною радою не дотримано процедуру, яка є обов`язковою перед складанням Звіту СЕО.
Окрім того, до початку розроблення Звіту СЕО Дніпровська селищна рада не зверталась до Дніпропетровської обласної державної адміністрації або її відповідних підрозділів (Департаменту охорони здоров`я та Департаменту екології природних ресурсів) щодо розгляду Заяви (її проекту) про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки документу державного планування генерального плану смт. Дніпровське, про що свідчать відповіді на адвокатські запити від 16.03.2020 року вих. № 3-1927/0/261-20, від 29.04.2020 № 3-2846/0/261-20, від 04.05.2020 року № 3415/29-20.
З відповіді, наданої на адвокатський запит, департаментом екології природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації №3-4953/0/261-20 від 06.08.2020 року вбачається, що до департаменту надходив лист Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області від 25.06.2020 року №460-02-14 щодо розгляду заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області», на який було надано відповідь №53/0/502-20 від 10.07.2020 року.
З відповіді, наданої на адвокатський запит, департаментом охорони здоров`я Дніпропетровської обласної державної адміністрації №6008/0/29-20 від 04.08.2020 року вбачається, що лист Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області від 25.06.2020 року №460-02-14 та доданого до нього пакету документів було опрацьовано головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області та за результатами надано зауваження та пропозиції.
Отже, Дніпровська селищна рада звернулася до відповідних департаментів Дніпропетровської обласної державної адміністрації з метою визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки 25.06.2020 року.
Оскільки звіт СЕО було розміщено на сайті відповідача-1 ще 16.03.2020 року, а заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки було розміщено на сайті відповідача-1 26.06.2020 року (більше ніж через 3 місяці після оприлюднення самого звіту), звернення до департаментів Дніпропетровської обласної державної адміністрації відбулося 25.06.2020 року, суд вважає доведеним той факт, що звіт СЕО було розроблено та затверджено без визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та без врахування зауважень і пропозицій громадськості, Департаменту охорони здоров`я та департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА, тобто без врахування державних та громадських інтересів, що є грубим порушенням вимог законодавства.
Відтак, Дніпровська селищна рада не виконала вимоги ст. 11 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», склала Звіт СЕО без врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.
Відповідно до ч. 2-3 ст. 13 Закону про СЕО проект документа державного планування місцевого та регіонального рівнів, звіт про стратегічну екологічну оцінку та повідомлення про оприлюднення цих документів подає замовник (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статті 8 цього Закону. Органи, зазначені у статтях 6, 7 та 8 цього Закону, після отримання проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом п`яти робочих днів розміщують повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування на своєму офіційному веб-сайті із зазначенням замовника та у строк, що не перевищує 30 днів з дня отримання, подають замовнику в письмовій формі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.
З відповіді департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації (№ 3-6306/0/261-20 від 06.10.2020 року) на адвокатський запит від 30.09.2020 року № 94, видно, що у рамках процедури стратегічної екологічної оцінки Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району проект генерального плану смт Дніпровське, звіт про стратегічну екологічну оцінку та повідомлення про оприлюднення цих документів - до департаменту не надавались.
З відповіді департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної державної адміністрації (№ 7751/0/29-20 від 05.10.2020 року) на адвокатський запит від 30.09.2020 року № 93 вбачається, що проекту генерального плану смт Дніпровське від Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області стосовно визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки - до департаменту не надходило.
Таким чином, відповідачем-1 не було проведено консультації з органами виконавчої влади у процесі стратегічної екологічної оцінки, як того вимагають положення Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», чим грубо порушено чинне законодавство та державні інтереси, адже рішення про затвердження містобудівної документації не може прийматися без проведення консультації з органами виконавчої влади, як того вимагають положення Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку». Прийняте рішення без додержання відповідної процедури є протиправним.
У відповідності до ч. 6 ст. 13 Закону про СЕО за результатами консультацій замовник готує довідку про консультації, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції подані відповідно до цієї статті, а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про консультації є публічною інформацією.
Положення ст. 13 Закону про СЕО вимагають від замовника складання довідки, в якій має бути чітко відображено, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, подані громадськістю, департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА та департаментом охорони здоров`я Дніпропетровської ОДА. Довідка повинна містити обґрунтування обрання замовником саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду.
Судом встановлено, що 26.09.2020 року на офіційному веб-сайті відповідача-1 було розміщено документ під назвою: «довідка про громадське обговорення щодо врахування пропозицій громадськості щодо розширеного розділу охорони навколишнього природного середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (далі - довідка). Однак зі змісту даної довідки не вбачається, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції подані громадськістю. Дана довідка містить лише загальні фрази «зауваження прийняті та опрацьовані», «зауваження прийняті та враховані, надані пояснення», «надані пояснення» без жодної конкретики, як того вимагають положення законодавства. У довідці відсутня інформація про зауваження подані до Генерального плану та Плану зонування.
Матеріалами справи містять підтвердження, що 01.10.2020 року на офіційному веб-сайті відповідача-1 було розміщено документ під назвою: «довідка про консультації щодо звіту СЕО та проекту містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)».
Однак, зі змісту даної довідки не вбачається, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції подані відповідними департаментами. Довідка містить лише загальні фрази «враховано», «частково враховано» без жодної конкретики, як того вимагають положення законодавства. У довідці відсутні пропозиції та зауваження Департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської ОДА, а зауваження подані департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА, відображені у довідці, стосуються заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, а не звіту СЕО та Генерального плану смт. Дніпровське.
Таким чином, суд робить висновок, що Дніпровська селищна рада не виконала вимоги ст. 13 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», не провела консультації з органами виконавчої влади у процесі стратегічної екологічної оцінки, склала довідку, яка не відповідає положенням зазначеної статті.
Вищезазначена бездіяльність Дніпровської селищної ради робить розширений розділ охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області, Генеральний план та План зонування протиправними, оскільки вони розроблені з грубим порушенням встановленого законодавством порядку та без врахування громадського та державного інтересу.
З аналізу положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Постанови №555 та Наказу №290 вбачається, що процес розроблення та затвердження проектів містобудівної документації складається з декількох послідовних етапів. Одним із таких етапів є проведення громадського обговорення (громадських слухань) проектів містобудівної документації.
Механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій закріплено в Постанові Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року.
Відповідно до пункту 11 Постанови №555 пропозиції громадськості підлягають реєстрації органом місцевого самоврядування та розглядаються розробником і замовником проектів містобудівної документації у місячний строк. За результатами розгляду пропозицій заявнику надається відповідь про їх врахування або обґрунтована відмова. У разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії.
Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах цих органів; особи, які оприлюднюють проекти генеральних планів населених пунктів, зонування територій, детальних планів територій, є відповідальними за їх автентичність (ч. 8 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави зробити висновок, що громадські слухання стосовно схвалення проектів містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються у такій черговості: 1) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, 2) надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; 3) безпосереднє поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування, 4) утворення погоджувальної комісії у разі необхідності, 5) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів мвстобудівної документації.
Зі справи вбачається, що з боку ПрАТ «Дніпровський КПК» надавалися ряд зауважень та пропозицій щодо проекту документу державного планування Генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області та розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області саме: № 01/776 від 06.08.2020 року, № 01/777 від 06.08.2020 року, № 01/778 від 06.08.2020 року, № 01/779 від 06.08.2020 року.
За результатами розгляду зауважень та пропозицій позивачу-2 Дніпровською селищною радою були надані відповіді на пропозиції та зауваження № 637-02-15 від 03.09.2020 року, відповіді на пропозиції та зауваження № 636-02-15 від 03.09.2020 року, відповіді на пропозиції та зауваження № 635-02-15 від 03.09.2020 року, відповіді на пропозиції та зауваження № 634-02-15 від 03.09.2020 року, відповіді на усні пропозиції та зауваження № 670-02-15 від 22.09.2020 року, відповіді на усні пропозиції та зауваження № 668-02-15 від 22.09.2020 року.
Провівши аналіз зазначених відповідей, суд встановив, що у зазначених відповідях відмови від врахування наданих пропозицій та зауважень є необґрунтованими, не містять посилань на положення норм права та будь-яких обґрунтувань не врахування наданих пропозицій та зауважень, що є порушенням абз. 2 п. 11 Порядку № 555.
Також, відповідачем-1 порушено вимоги ч. 8 ст. 21 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: не оприлюднено результати розгляду зауважень та пропозицій наданих з боку ПрАТ «Дніпровський КПК» в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також не розміщено відповідні результати на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради.
Слід звернути увагу, що врахування громадських інтересів при розробленні проектів містобудівної документації є результатом двостороннього процесу. За відсутності факту реалізації громадськістю свого права на подання пропозицій до містобудівної документації у передбаченому законом порядку, у органу місцевого самоврядування відсутній обов`язок їх розгляду та, відповідно, врахування. При цьому, обов`язок органу місцевого самоврядування щодо узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію прямо визначено законодавством. Аналогічні висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 19.02.2019 року по справі №461/4009/15-а.
Положення чинного законодавства встановлюють для замовника, в даному випадку для Дніпровської селищної ради (виконавчого комітету), обов`язок у випадку виникнення спірних питань між громадськістю та замовником створити погоджувальну комісію.
Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 22.01.2020 року по справі №369/8195/17 де суд зазначає: «Системний аналіз норм статті 21 Закону №3038-VI дає підстави для висновку, що в межах проведення громадських слухань проектів містобудівної документації сільські, селищні, міські ради забезпечують, серед іншого, належний розгляд і врахування пропозицій громадськості у спосіб, що визначений чинним законодавством.
Приписи наведених норм конкретизують норми частини 8 статті 21 Закону №3038-VI шляхом визначення випадків, за умови настання яких вимагається створення органом місцевого самоврядування погоджувальної комісії, а саме, - у разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або якщо мають місце спірні питання. Посилання скаржника на ту обставину, що частина 8 статті 21 Закону №3038-VI визначає, що погоджувальна комісія "може" створюватись, не свідчать про наявність у відповідача альтернативних способів щодо вирішення питання про необхідність створення такої комісії у разі настання наведених випадків.
Таким чином, зазначені вище порушення вимог Закону №3038-VI та Порядку №555 свідчать про те, що відповідачем в межах спірних правовідносин не забезпечено належного розгляду і врахування пропозицій громадськості, що свідчить про порушення процедури прийняття рішення №7, які мають своїм наслідком протиправність оспорюваного рішення.».
Зі змісту протоколу №2 від 11.09.2020 року громадських обговорень щодо розгляду розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області вбачається, що під час громадських слухань між громадськістю, замовником та розробником виникли спірні питання, а саме: ОСОБА_2 внесла пропозицію:
- залишити межі землевпорядкування, так як вони є в існуючому генеральному плані не враховуючи ПрАТ «Дніпровський КПК»;
- дорогу об`їзну не включати в генеральний план, а зробити ту яка є на сьогодні;
- Сошиновку внести до генерального плану.
В той же час, ОСОБА_3 внесла пропозицію:
- обов`язково внести ПрАТ «Дніпровський КПК» в межі селища;
- об`їзну дорогу включити обов`язково та ряд інших спірних питань, які виникли під час проведення громадського обговорення містобудівної документації.
Суд вважає встановленим той факт, що на громадських слуханнях виникли суперечності, вирішення яких мало відбуватися шляхом створення погоджувальної комісії.
Під час громадських слухань, які відбулися 11.09.2020 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 піднімалося питання про необхідність створення погоджувальної комісії, однак їм було відмовлено з посиланням на те, що наразі відсутні пропозиції, стосовно яких розробник та замовник не можуть прийняти самостійно рішення, спірні питання відсутні, з огляду на що відсутніми є підстави та необхідність створення комісії для врегулювання спірних питань.
Суд погоджується з позивачами, що відмова у створенні погоджувальної комісії є порушенням вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Постанови № 555.
Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), n. 73).
Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), п. 74).
Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia).
В порушення принципу належного врядування, Дніпровська селищна рада не дотрималась визначеної процедури, щодо затвердження містобудівної документації, чим було порушено інтереси жителів даної територіальної громади, зокрема, позивачів, які надавали зауваження та пропозиції, які були розглянуті з порушенням встановленої процедури - без створення погоджувальної комісії.
Як вбачається з пояснювальної записки до Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області, останній розроблено відповідно до ДБН Б.1.1-15:2012 «Склад та зміст генерального плану населеного пункту» (далі - ДБН Б.1.1-15:2012).
Відповідно до п. 4.10 ДБН Б.1.1-15:2012 розділ «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період розробляється у складі генерального плану. «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на мирний час розробляють як окремий документ за окремим завданням відповідно до ДБН В.1.2-4-2006 та ДБН Б.1.1-5-2007.
Відповідно до п. 1.6. Наказу №290 Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони) у містобудівній документації розробляються і затверджуються як окремий документ згідно з ДБН Б.1.1-5:2007 "Склад, зміст, порядок розроблення, погодження та затвердження розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони) у містобудівній документації".
Відсутність зазначених розділів у складі містобудівної документації є порушенням п. 4.10 ДБН Б.1.1-15:2012 та п. 1.6. Наказу №290.
З аналізу змісту Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не вбачається наявності в його складі розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період. Відповідачем-1 не доведено, що існує затверджений, як окремий документ розділ «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на мирний час.
З листа головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 01.10.2020 року вих. №49 02-5196/4907 вбачається, що завдання на розроблення розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період смт. Дніпровське, що надано Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району, погоджено головним управлінням 25.09.2020р. Сам розділ «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період та мирний час смт. Дніпровське, на погодження головного управління не надавалось.
Погодження завдання на розроблення розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період є передумовою розроблення самого розділу, оскільки завдання було погоджено 25.09.2020 року, тобто в день прийняття оскаржуваного рішення, є очевидним той факт, що містобудівна документація була затверджена без відповідних розділів Інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони).
Відповідно до п. 8.2. ДБН Б.1.1-5:2007 (Друга частина) містобудівна документація, що виконана без розділу ІТЗ ЦЗ (ЦО), не може бути представлена на затвердження.
Суд робить висновок, що Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не містить однієї з обов`язкових складових: розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на особливий період та Розділу «Інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони)» на мирний час. За відсутності зазначених розділів Генеральний план смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не міг бути затвердженим, а рішення про затвердження містобудівної документації за відсутності у ній обов`язкових розділів Інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони) є протиправним.
Згідно з статтєю 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцева рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
У відповідності до ч. 12 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №1160-IV).
У статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено терміни «нормативно-правовий акт». Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Таким чином, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.
Аналогічна правова позиція щодо визначення поняття нормативно-правового акта викладена у рішеннях Конституційного Суду України від 27 грудня 2001 року № 20-рп/2001 у справі про укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22 липня 1991 року (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини), 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 у справі про скасування актів органів місцевого самоврядування (пункт 4 мотивувальної частини).
У відповідності до ст. 1 Закону №1160-IV, регуляторний акт - це:
прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;
прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.
Для визнання нормативно-правового акта або іншого офіційного письмового документа регуляторним актом, необхідна сукупна наявність таких ознак:
- спрямування документу на регулювання господарських відносин та/або адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;
- встановлення, зміна чи скасування норми права (нормативно-правових актів);
- застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб.
У Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено:
- генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту (пункт 2 частини першої статті 1);
- містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункт 7 частини першої статті 1).
Визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу - є їх коло. Адже кількість, як величина, має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установляються права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).
Аналіз положень статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозволяє стверджувати, що генеральний план населеного пункту містить правові приписи нормативного характеру, які розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово.
У зв`язку із наведеним, рішення про затвердження проектів містобудівної документації є нормативно-правовим актом.
У відповідності до ч. 10 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.
Відповідно до ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації".
У відповідності до ч. 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» (в редакції на момент прийняття оскаржуваного рішення) проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.
Застереження щодо інших, скорочених, строків оприлюднення вказаних проектів актів, зокрема, - негайно після їх підготовки, містяться у ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Однак, законодавець, визначаючи скорочені строки, окреслив випадки, за яких вони можуть бути застосовані. Це виникнення надзвичайних ситуацій та інші невідкладні випадки, передбачені законом. Аналогічні висновки містяться в Постанові Верховного Суду від 10.07.2019 року по справі №299/1914/17-а.
У п. 63 Постанови Верховного Суду від 20.11.2019 року по справі №401/3329/16-а, Верховний Суд, скасовуючи рішення попередніх інстанцій та направляючи справу на новий розгляд, акцентував увагу на необхідності під час здійснення нового розгляду судам першої та апеляційної інстанцій дослідити, чи було прийнято спірне рішення у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, а саме: чи виконано відповідачем вимоги частини третьої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" щодо обов`язкового оприлюднення проекту спірного рішення.
Слід зауважити, що будь-яких виключень щодо обов`язковості оприлюднення проектів рішень органів місцевого самоврядування положення наведених нормативних актів не містять».
Суд робить висновок, що прийняття органом місцевого самоврядування рішення з порушенням законодавчо регламентованої процедури та не у спосіб, визначений законодавством, є підставою для визнання такого рішення протиправним та нечинним.
Таким чином, положення законодавства (в редакції на день прийняття оскаржуваного рішення) вимагають від органів місцевого самоврядування, не пізніше ніж за 20 робочих днів до дня розгляду проекту нормативно-правового акту на пленарній сесії, оприлюднити його проект.
Дніпровською селищною радою Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не надано суду доказів оприлюднення проекту оскаржуваного рішення за 20 робочих днів до дня його розгляду на сесії.
Ухвалою суду були витребувані відповідні докази опублікування проекту рішення, однак вони не були надані відповідачами, що свідчить про їх відсутність.
Наведене доводить, що Дніпровська селищна рада порушила вимоги ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Зазначені порушення є вагомими та слугують підставою для визнання такого рішення протиправним та нечинним.
Суд зазначає, що затверджуючи своїм рішенням містобудівну документацію генеральний план населеного пункту місцева рада формує обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту, тобто здійснює нормативне регулювання відповідних відносин між регуляторним органом та суб`єктами господарювання, які провадять господарську діяльність на території даного населеного пункту. Генеральним планом населеного пункту встановлюються містобудівні умови планування та забудови території, які прямо впливають, зокрема, але не виключно на суб`єктів господарювання, які здійснюють господарську діяльність на території на яку поширюється дія такого генерального плану.
Таким чином, рішення про затвердження генерального плану населеного пункту і сам затверджений генеральний план є регуляторним актом. Виходячи зі змісту ч. 12 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» таке рішення повинно розроблятися, розглядатися, прийматися та оприлюднюватись у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Згідно зі ст. 4 Закону №1160-IV принципами державної регуляторної політики є прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язковий розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.
Відповідно до ст. 6 Закону №1160-IV громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю.
У відповідності до ст. 5 Закону №1160-IV забезпечення здійснення державної регуляторної політики включає: підготовку аналізу регуляторного впливу; планування діяльності з підготовки проектів регуляторних актів; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю.
Планування діяльності з підготовки проектів регуляторних актів полягає в тому, що регуляторні органи затверджують плани діяльності з підготовки ними проектів регуляторних актів на наступний календарний рік не пізніше 15 грудня поточного року, якщо інше не встановлено законом. План діяльності з підготовки проектів регуляторних актів повинен містити визначення видів і назв проектів, цілей їх прийняття, строків підготовки проектів, найменування органів та підрозділів, відповідальних за розроблення проектів регуляторних актів (ст. 7 Закону №1160-IV).
У відповідності до ст. 7 Закону №1160-IV затверджені плани діяльності з підготовки проектів регуляторних актів, а також зміни до них оприлюднюються у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніш як у десятиденний строк після їх затвердження (План діяльності регуляторного органу з підготовки проектів регуляторних актів та зміни до нього оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації цього регуляторного органу, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених цим регуляторним органом, та/або шляхом розміщення плану та змін до нього на офіційній сторінці відповідного регуляторного органу в мережі Інтернет.).
Якщо регуляторний орган готує або розглядає проект регуляторного акта, який не внесений до затвердженого цим регуляторним органом плану діяльності з підготовки проектів регуляторних актів, цей орган повинен внести відповідні зміни до плану не пізніше десяти робочих днів з дня початку підготовки цього проекту або з дня внесення проекту на розгляд до цього регуляторного органу, але не пізніше дня оприлюднення цього проекту.
Оскільки рішення про затвердження генерального плану смт. Дніпровське і сам генеральний план є регуляторним актом, то питання прийняття зазначеного рішення повинно було бути внесене до плану діяльності з підготовки проектів регуляторних актів на 2020 рік, а у випадку його не внесення - внесені відповідні зміни до такого плану та оприлюднено інформацію про внесення таких змін.
Між тим, з аналізу інформації наявної на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради вбачається, що відповідач-1 взагалі не публікує плани діяльності з підготовки проектів регуляторних актів.
Стаття 9 Закону №1160-IV вимагає щоб кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.
Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону (Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.).
Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта. Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити:
- стислий виклад змісту проекту;
- поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;
- інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону);
- інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;
- інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.
Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.
Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.
Зазначений закон встановлює для розробника регуляторного акту обов`язок, до прийняття регуляторного акту, оприлюднити проект регуляторного акту та надати фізичним та юридичним особам можливість протягом не менше ніж місячного строку подавати свої пропозиції та зауваження до оприлюдненого проекту.
Судом встановлено, що Дніпровською селищною радою аналіз регуляторного впливу оскаржуваного рішення не проводився; проект регуляторного акту попередньо не оприлюднювався, повідомлення про оприлюднення проекту не здійснювалося, відповідно громадськість та позивачі не могли завчасно ознайомитись з його змістом та подати відповідні пропозиції та зауваження.
У відповідності до ст. 33 Закону №1160-IV у разі внесення на розгляд сесії ради проекту регуляторного акта без аналізу регуляторного впливу відповідальна постійна комісія приймає рішення про направлення проекту регуляторного акта на доопрацювання органу чи особі, яка внесла цей проект.
Згідно зі ст. 34 Закону №1160-IV кожен проект регуляторного акта, що внесений на розгляд до сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, подається до відповідальної постійної комісії для вивчення та надання висновків про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону.
Відповідальна постійна комісія забезпечує підготовку експертного висновку щодо регуляторного впливу внесеного проекту регуляторного акта, який разом з цим проектом та підписаним аналізом регуляторного впливу подається до уповноваженого органу для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики (далі - пропозиції уповноваженого органу).
На підставі аналізу регуляторного впливу, яким супроводжувався проект регуляторного акта при його внесенні на розгляд сесії відповідної ради, а також експертного висновку щодо регуляторного впливу цього проекту та пропозицій уповноваженого органу відповідальна постійна комісія готує свої висновки про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону. У випадках, визначених частиною другою статті 33 цього Закону, такі висновки готуються на підставі експертного висновку щодо регуляторного впливу та пропозицій уповноваженого органу.
На відміно від прийняття звичайних нормативно-правових актів, прийняття регуляторних актів передбачає більш складний процес. Проект кожного регуляторного акту подається до відповідальної постійної комісії для вивчення та надання висновків про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 Закону №1160-IV. Постійна комісія забезпечує підготовку експертного висновку щодо регуляторного впливу внесеного проекту регуляторного акта та готує свої висновки про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 Закону №1160-IV. Громадськості надається строк, який не може бути меншим ніж один місяць, для можливості надання пропозицій та зауважень до проекту регуляторного акту. Безпосередньо перед голосуванням за прийняття відповідного регуляторного акту голова відповідальної постійної комісії доповідає висновки цієї постійної комісії.
Законом становлений чіткий порядок дій, які повинні бути виконанні при прийнятті регуляторних актів, які є обов`язковими.
У статті 36 Закону №1160-IV чітко зазначено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений. У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.
Суд погоджується з позицією позивачів стосовно того, що затвердження Плану зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області є передчасним виходячи з наступного.
У відповідності до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.
Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон. У п. 4.3. ДБН Б.1.1-22:2017 «Склад та зміст плану зонування території» зазначено, що зонінг може розроблятися в складі генерального плану або як окремий документ після затвердження генерального плану.
З аналізу наведених норм вбачається, що план зонування може розроблятися у складі генерального плану та може розроблятися, як окрема містобудівна документація, але в будь-якому випадку план зонування розробляється на основі генерального плану.
На 5 аркуші пояснювальної записки Плану зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області (далі Пояснювальна записка) зазначено: «Містобудівна документація «План зонування території смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» виконана у складі містобудівної документації «Генеральний план смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області».».
У відповідності до п. 4.5. ДБН Б.1.1-15:2012 відповідно до затвердженого генерального плану розробляють плани зонування території (зонінг), детальні плани територій, програми соціально-економічного розвитку, галузеві схеми розвитку інженерно-транспортної інфраструктури, документацію із землеустрою, проектну документацію на будівництво. План зонування території може розроблятися у складі генерального плану цього населеного пункту, що зазначають у завданні на розроблення генерального плану населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану
Провівши аналіз завдання на розроблення містобудівної документації Генеральний план смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області, суд зробив висновок, що з завдання не вбачається, що план зонування є складовою частиною генерального плану.
На 5 аркуші пояснювальної записки до Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області міститься таблиця під назвою: «Склад містобудівної документації». Серед даного переліку відсутній План зонування.
План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області не входить до складу Генерального плану, оскільки План зонування смт Дніпровське розроблявся як окремий документ, його розроблення, розгляд, погодження та затвердження не могло відбуватися до затвердження генерального плану (ч. 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Слід звернути увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України "Про стратегічну екологічну оцінку". Розділ "Охорона навколишнього природного середовища", що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку"..
З аналізу розширеного розділу охорони навколишнього середовища в обсязі звіту про стратегічну екологічну оцінку Генерального плану смт Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області вбачається, що стратегічну екологічну оцінку було здійснено відносно проекту генерального плану, а не плану зонування. Звіт СЕО не містить жодної згадки чи посилання на план зонування.
Таким чином, відносно плану зонування смт. Дніпровське не було здійснено стратегічну екологічну оцінку в порядку, встановленому Законом України "Про стратегічну екологічну оцінку", що є порушенням ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
На момент затвердження плану зонування, генеральний план не був затверджений, отже розробка плану зонування смт Дніпровське, окремо від генерального плану до його затвердження, є передчасним.
Оскільки оскаржуваним рішенням затверджувався у тому числі план зонування, який в силу приписів статті 2, 17 та 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не міг бути затвердженим, оскаржуване рішення є протиправним.
Суд погоджується з позицією ОСОБА_1 стосовного того, що Дніпровською селищною радою не дотримані вимоги п. 4 Постанови №555 в частині дотримання строків оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації, однак вважає такі порушення не суттєвими.
Станом на день ухвалення рішення (12.01.2021 року) на офіційному веб-сайті Дніпровської селищної ради містобудівна документація, яка затверджувалася оскаржуваним рішенням, знаходиться в редакції 16-17 березня 2020 року.
Затверджена оскаржуваним рішенням містобудівна документація не містить в собі врахування пропозицій та зауважень, наданих департаментом охорони здоров`я, департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА, іншими уповноваженими державними органами, архітектурно-містобудівною радою при управлінні містобудування та архітектури Дніпропетровської облдержадміністрації та громадськістю, що є грубим порушенням чинного законодавства та підставою для визнання такої містобудівної документації протиправною, відповідно рішення яким вона затверджувалася протиправним та нечинним.
На підставі викладеного вище, зважаючи на всі наведені обставини в їх сукупності та з урахуванням того, що відповідачами не доведено, що оскаржуване рішення прийнято законно, обґрунтовано, суд вважає рішення Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області №511-73/VII від 25 вересня 2020 року «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» таким, що прийняте з грубим порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ч. 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» №555 від 25.05.2011 року, Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації» №290 від 16.11.2011 року, і, як наслідок таким, що підлягає скасуванню.
Згідно з частиною 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відтак, суд робить висновок, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
ОСОБА_1 при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 840,80 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням.
Оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 840,80 грн. підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Верхньодніпровської міської ради, яка є правонаступником Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області.
ПрАТ «Дніпровський КПК» при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 2102,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням.
Оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2102,00 грн. підлягає стягненню на користь ПрАТ «Дніпровський КПК» за рахунок бюджетних асигнувань Верхньодніпровської міської ради, яка є правонаступником Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області.
Керуючись ст. ст. 139, 241-244, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними та нечинним рішення сімдесят третьої сесії Дніпровської селищної ради Верхньодніпровського району Дніпропетровської області сьомого скликання «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області. Оновлення з розширенням меж населеного пункту та План зонування смт. Дніпровське Верхньодніпровського району Дніпропетровської області» (у складі Генерального плану)» №511-73/VII від 25 вересня 2020 року
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 січня 2021 року.

Суддя С.В. Ніколайчук