Справа № 420/5463/20
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/5463/20
Головуючий в 1 інстанції: Юхтенко Л.Р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Шевчук О.А.,

суддів: Єщенка О.В., Федусика А.Г.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Громадянки Гани Асамоа ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року, постановлену в м. Одесі, по справі за адміністративним позовом Громадянки ОСОБА_2 до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області в особі Управління з питань шукачів захисту та соціальної інтеграції про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2020 року позивачка звернулась до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ № 39 від 26.02.2020 року Управління з питань шукачів захисту та соціальної інтеграції ГУ ДМС в Одеській області про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання позивачки громадянки ОСОБА_2 біженцем; зобов`язати Управління з питань шукачів захисту та соціальної інтеграції ГУ ДМС в Одеській області прийняти рішення про оформлення документів для вирішення питання про визнання громадянки ОСОБА_2 біженцем.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду, докази поважності або інші підстави причин пропуску строку звернення до суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року позовну заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою суду, позивач надала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Доводами апеляційної скарги зазначено, що Одеський окружний адміністративний суд при винесенні ухвали не прийняв до уваги реальні побоювання апелянта за власне життя у разі повернення до країни громадянської належності до Гани.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Державної міграційної служби України в Одеській області зазначають, що позивачем у 10-денний строк, який закінчувався 10.07.2020 р., наданий ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30.06.2020 року на усунення недоліків позовної заяви, недоліки позовної заяви не усунуто. Крім того, на думку відповідача, в апеляційній скарзі не зазначено жодної норми КАС України, яку, на думку позивача, порушено судом першої інстанції та не вказано, в чому саме полягали порушення. З огляду на зазначене, відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно з ч.2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приймаючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 16 вересня 2020 року позивачем не було подано заяву про продовження строку на усунення недоліків, що зумовили залишення позову без руху та не виконана ухвала від 30 червня 2020 року, а тому суд прийшов до висновку, що позивачем не усунуті недоліки, що зумовили залишення позову без руху.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п.1, п.2, п. 7 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 122 КАС України ( в редакції, яка діє з 15.12.2017 р.) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 18 статті 11 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» встановлено, що у разі невикористання особою права на оскарження протягом п`яти робочих днів з дня її письмового повідомлення про прийняття рішення про втрату або позбавлення її статусу біженця чи статусу додаткового захисту або скасування рішення про визнання особи біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, вилучає у такої особи посвідчення біженця чи посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту в Україні, та їх проїзні документи для виїзду за кордон або визнає їх недійсними та повертає особі національний паспорт та інші документи (якщо такі є в особовій справі заявника), що перебувають на зберіганні.

Згідно з ч.1, ч.2, ч.3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Як вбачається з матеріалів справи, 24.06.2020 року Громадянка ОСОБА_2 звернулась до суду із вищезазначеними позовними вимогами.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року позовну заяву було залишено без руху та повідомлено заявника про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі протягом десяти днів з моменту її отримання, але не пізніше десятого дня після дня завершення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), шляхом надання безпосередньо до канцелярії Одеського окружного адміністративного суду документів, що підтверджують усунення викладених в ухвалі недоліків. Роз`яснено заявнику, що в іншому випадку заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

В ухвалі зазначено, що позивач оскаржує наказ №39 від 26.02.2020 року, яким позивачу відмовлено в оформлені документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, повідомлення про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту позивачка отримала 02.03.2020 року, що підтверджено її підписом, проте з позовом до суду позивач звернулась 24 червня 2020 року, тобто з пропуском, встановленого частиною 18 статті 11 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» строку звернення до суду.

У зв`язку з чим в ухвалі було зазначено, що позовна заява Громадянки ОСОБА_2 повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду, докази поважності або інші підстави причин пропуску строку звернення до суду (а.с. 8-10).

Копію зазначеної ухвали надіслано засобами електронної пошти на електронну адресу, зазначену у позовній заяві, про що свідчить звіт від поштового сервера 01.07.2020 р. (а.с. 12 та а.с. 12 оборот).

Станом на 16 вересня 2020 року позивачем не було подано заяву про продовження строку на усунення недоліків, що зумовили залишення позову без руху та не виконана ухвала від 30 червня 2020 року, а тому суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не усунуті недоліки, що зумовили залишення позову без руху у зв`язку з чим ухвалою від 16 вересня 2020 року повернув позовну заяву заявнику.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до п.3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (в редакції, яка діяла на момент залишення скарги без руху) під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 169 цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин.

Постановами Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року №239, від 22.04.2020 року №291, від 04.05.2020 року №332, від 20.05.2020 року №392, від 17.06.2020 року №500 строк карантину продовжено до 31 липня 2020 року.

Згідно п. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України (в редакції, яка діє на момент закінчення установленого строку) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Зміни у наведені положення адміністративного процесуального законодавства внесені Законом України від 18.06.2020 року №731-IX, відповідно до п. 2 Розділу ІІ якого процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" N 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 року №731-IX опубліковано 16.07.2020 року у виданнях "Голос України" за №119-120 та "Урядовий кур`єр" за №135 та набрав чинності 17.07.2020 року, а отже передбачений Законом 20-денний строк завершений 06.08.2020 року.

Таким чином, з урахуванням вищенаведених правил КАС України та Закону України від 18.06.2020 року №731-IX на момент закінчення строку щодо усунення недоліків скарги такий строк може бути продовженим за клопотанням особи, яка звернулась до апеляційного суду із скаргою, з одночасним наведенням причин неможливості вчинити певні процесуальні дії, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Апеляційний суд встановив, що у визначений строк апелянтом вимоги судового рішення про залишення скарги без руху не виконано. У тому числі, в передбачений Законом України від 18.06.2020 року №731-IX строк апелянтом не наведено причин неможливості вчинити певні процесуальні дії, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, недоліки апеляційної скарги не усунуто.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ОСОБА_3 не усунуто недоліки, поданого адміністративного позову, у зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що ухвала Одеського окружного адміністративного суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній ухвалі, у зв`язку з чим підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Громадянки Гани Асамоа ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року - залишити без змін.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: О.В. Єщенко

Суддя: А.Г. Федусик