Справа № 300/286/20
Суддя: Іщук Лариса Петрівна
Дата ухвалення: 2021-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 рокуЛьвівСправа № 300/286/20 пров. № А/857/13899/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Іщук Л. П.,

суддів Обрізка І. М., Онишкевича Т. В.,

за участю секретаря судового засідання Гербут Н. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2020 року, ухвалене суддею Кафарським В. В. у м. Івано-Франківську, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентеко» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання протиправними та скасування постанови та припису,

ВСТАНОВИВ:

07.02.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Рентеко» (далі ТзОВ «Рентеко») звернулося в суд з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (далі Управління ДАБІ в Івано-Франківській області), в якому просить визнати протиправними та скасувати постанову від 23.01.2020 № 8/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис від 10.01.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.04.2020 адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, з покликанням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нове - про відмову в задоволенні позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не врахував, що при прийнятті оскаржуваних постанови та припису відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки уповноважена особа ТзОВ «Рентеко» була ознайомлена з підставою проведення позапланового заходу, про що свідчить підпис такої у направленні від 20.12.2019 № 573/1009/m.7/2019, та позивача належним чином було повідомлено про проведення позапланового заходу, проте він відмовився від отримання матеріалів проведеної перевірки і надання пояснень щодо виявлених порушень, відтак, такі надіслані поштовою кореспонденцією. Зазначає, що за наслідками проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме: передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а також розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено з порушеннями (занижено клас наслідків до CC1), наявність яких позивачем не спростовано.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому її заперечує, покликається на законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін.

В судове засідання на апеляційний розгляд справи учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до частини четвертої статті 229, статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційний суд ухвалив розгляд справи здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши доповідь головуючого судді, проаналізувавши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 13.12.2019 за реєстраційним номером № ІФ88 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1, на об`єкті будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» по вул. Незалежності, 77В, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район, Івано-Франківська область.

З метою перевірки достовірності даних, наведених у вказаному повідомленні про початок виконання будівельних робіт, на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами ОСОБА_1 від 20.12.2019 за №532/1009-1.17, відповідачем видано наказ від 20.12.2019 № 573-П/1009/1.5/2019 про проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва: Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» по вул. Незалежності, 77В, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район, Івано-Франківська область, та видано направлення для проведення позапланового заходу від 20.12.2019 №573/1009/m.7/2019 строком дії з 20.12.2019 по 08.01.2020.

У зв`язку з відсутністю на вказаному вище об`єкті будівництва замовника, підрядника, проектної організації та експертної організації або уповноважених ними осіб наказом Управління ДАБІ в Івано-Франківській області від 08.01.2020 №16-П/1009/1.5/2020 продовжено термін дії позапланового заходу та видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 08.01.2020 №16/1009/m.7/2020 строком дії з 09.01.2020 по 10.01.2020.

За результатами проведеної позапланової перевірки головним інспектором Управління ДАБІ в Івано-Франківській області Шимонівським А. В. складено акт від 10.01.2020 №16/1009/m.8/2020, в якому зафіксовано порушення вимог частин першої, другої статті 31, частини шостої статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», додатку В, Е ДБН А.2.2-3:2014, ДБН А.2.2-1-2003, підпункту 4.2 пункту 4, пункту 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, пункту 3.5 ДБН А.2.2-3:2014, що полягало у передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, а саме, під час виконання проектних робіт (у завданні на проектування відсутня інформація щодо розроблення розділу «Оцінка впливів на навколишнє середовище»; на завданні на проектування не зазначено дату затвердження); а також у розробленні з порушеннями розрахунку визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації - занижено клас наслідків до CC1.

На підставі вказаного акта перевірки 10.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ в Івано-Франківській області Шимонівським А. В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил з вимогою усунути виявлені порушення в строк до 10.02.2020.

23.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ в Івано-Франківській області Бойком П. П. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 8/1009/m.5/2020, якою ТзОВ «Рентеко» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 189 180 грн.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем допущено процедурні порушення проведення позапланової перевірки, а встановлені при її проведенні порушення не знайшли свого підтвердження в ході розгляду даної адміністративної справи, оскільки розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації позивачем розроблено з дотриманням норм чинного законодавства та не занижено клас наслідків до CC1, а розробка розділу проектної документації «Оцінка впливу на навколишнє середовище» на об`єкт будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» по вул. Незалежності, 77В, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район, Івано-Франківська область» не є обов`язковою.

Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553).

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку про обов`язкове повідомлення суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, про дату та час проведення перевірки з метою забезпечення їхньої присутності на об`єкті будівництва.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 12.07.2018 у справі № 464/7844/16-а.

Як встановлено з матеріалів справи, позапланова перевірка на об`єкті будівництва Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» по вул. Незалежності, 77В, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район, Івано-Франківської області здійснювалась в період з 20.12.2019 по 10.01.2020.

Відповідачем не надано суду жодних доказів належного повідомлення позивача про проведення позапланового заходу в зазначений вище період, окрім вручення уповноваженій посадовій особі позивача 26.12.2019 направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20.12.2019 № 573/1009/m.7/2019, тобто через 6 днів після початку перевірки.

Інші документи, на підставі яких проводилась перевірка, позивачу пред`явлені чи вручені не були, що Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області не заперечується.

Таким чином, судом першої інстанції зроблено правильний висновок, що за відсутності належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу контролю в період з 20.12.2019 по 10.01.2020, позивач не був належним чином повідомлений про його проведення.

Відтак, проведення перевірки та складання акту за його наслідками без належного повідомлення позивача порушило його право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень.

Пунктами 21, 22 Порядку № 553 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі.

Натомість, відповідачем не надано суду жодного доказу в підтвердження надання позивачу документів, складених за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чи надіслання таких рекомендованим листом з повідомленням.

Що стосується встановлених при проведенні перевірки порушень позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, слід зазначити наступне.

Згідно з частиною першою статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Відповідно до частин другої, третьої статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Частиною п`ятою статті 32 Закону № 3038-VI передбачено, що всі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

1) характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

- рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

- рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат;

2) пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

3) нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

4) об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

5) житлові будинки понад чотири поверхи.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті. Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону (частини шоста, сьома статті 32 Закону № 3038-VI).

З 01.12.2019 почав діяти ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків (відповідальності) будівель і споруд» (далі - ДСТУ 8855:2019), який установлює вимоги до визначення класів наслідків (відповідальності) об`єктів - будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови) під час їх проектування та будівництва.

Відповідно до пункту 4.1 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови), зазначають у завданні на проектування. Проектувальник розраховує клас наслідків (відповідальності) кожного об`єкта під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводиться у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі якщо розраховані під час розроблення проектної документації класи наслідків (відповідальності) об`єктів не співпадають із зазначеними у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Згідно з пунктом 4.2 ДСТУ 8855:2019 проектування комплексу (будови), до складу якого входить кілька об`єктів, здійснюється на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов і обмежень, на комплекс (будову) в цілому. При цьому, клас наслідків (відповідальності) такого комплексу (будови) не визначається.

Пунктом 4.3 ДСТУ 8855:2019 встановлено, що клас наслідків (відповідальності) може бути визначений для частини (відокремленої частини) об`єкта.

У даному випадку будівництво сонячної електростанції (СЕС) складається з двох окремих об`єктів будівництва: сонячна електростанція до точки приєднання та лінійна частина об`єкта.

Проектування лінійної частини об`єкта (зовнішніх мереж) покладається на електропередавальну організацію, а не на замовника об`єкта - СЕС до точки приєднання.

Пунктом 4.4 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що класи наслідків (відповідальності) об`єктів визначаються незалежно за кожною характеристикою можливих наслідків відмови об`єктів, наведеною у таблиці 1:

- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті;

- можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті;

- можлива небезпека для здоров`я і життя людей (життєдіяльності), які перебувають зовні об`єкта;

- обсяг матеріальних збитків і (або) соціальних втрат;

- можливість припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж.

Класи наслідків (відповідальності) об`єктів встановлюють за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами розрахунків.

За рішенням замовника може бути прийнято більш високий клас наслідків (відповідальності) об`єкта, ніж визначений за розрахунком, окрім об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Відповідно до розділу 5 пояснювальної записки 03.12.19/1 ПЗ робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області» клас наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єкта будівництва визначено за такими критеріями:

- кількість осіб, які перебувають постійно на об`єкті (знаходяться на об`єкті не менше 8 годин на добу та 150 днів на рік);

- кількість осіб, які періодично перебувають на об`єкті (перебувають на об`єкті не більше 3 годин на добу);

- кількість осіб, які перебувають поза об`єктом;

- обсяг можливого економічного збитку;

- втрата об`єктів культурної спадщини;

- припинення функціонування комунікацій транспорту, зв`язку, енергетики, інших інженерних мереж.

Згідно з Таблицею 1 ДСТУ 8855:2019 клас наслідків (відповідальності) об`єкта СС1 (незначні наслідки) передбачає наступні характеристики можливих наслідків відмови об`єкта: можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті - до 50 осіб включно; можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті до 100 осіб включно; можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які перебувають зовні об`єкта - до 100 осіб включно; обсяг можливого економічного збитку до 2500 мінімальних розмірів заробітної плати включно; припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж, рівень об`єктовий.

При цьому, відповідно до пункту 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням.

Пунктом 4.7 ДСТУ 8855:2019 передбачено, що під час визначення характеристик можливих наслідків відмови об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, що знаходяться у зоні їх впливу.

Згідно з пунктом 5.3 розділу 5 пояснювальної записки 03.12.19/1 ПЗ робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області», враховуючи, що СЕС не є прямим постачальником виробленої енергії споживачам, то можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають поза об`єктом (наприклад знеструмлення споживачів більше ніж на три доби) відсутня.

Також згідно пункту 5.6 розділу 5 даної пояснювальної записки припинення функціонування об`єктів комунікацій, транспорту, зв`язку, енергетики, інших інженерних мереж на будь-якому рівні неможливе, оскільки сонячна електростанція не є прямим постачальником виробленої енергії споживачам.

В даному районі електропостачання споживачів в тому числі транспорту, зв`язку, здійснюється від ПС 110/35 кВ. Знеструмлення сонячної електростанції не призводить до знеструмлення ПС, оскільки СЕС підключається як відгалуження таким чином, за цим показником об`єкт будівництва згідно пункту 4.13 та таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 «Класи наслідків (відповідальності) об`єкта» характеристики можливих наслідків припинення функціонування лінійного об`єкта інженерно транспортної інфраструктури рівень «об`єктовий» відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1.

Відповідно до додатку А.3 ДСТУ 8855:2019 до об`єктів енергопостачання потрібно відносити: загальнодержавного рівня споруди магістральних ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій напругою 330 кВ і вище; регіонального та місцевого рівнів споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів.

З огляду на викладене, скаржник помилково вказує на пункт 4.6 ДСТУ 8855:2019 без взаємозв`язку з пунктом 4.7 та додатком А3 цього ДСТУ щодо визначення класу по припиненню функціонування.

В даному випадку, головним інженером проекту зроблено висновок, що відповідно до пункту 4.4. стандарту ДСТУ 8855:2019 та виконаних розрахунків проектована СЕС відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1, що відображено в копії пояснювальної записки до робочого проекту.

Відповідно до експертного звіту від 12.12.2019 № 480/12-19, виконаного Приватним підприємством «Тернобудтехексперт», проведено експертизу проектної документації об`єкта будівництва за робочим проектом «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів, урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області» та даний об`єкт будівництва віднесено до класу наслідків відповідальності об`єкта будівництва - СС1.

Натомість, відповідачем не надано суду жодних доказів в підтвердження обґрунтованості висновку, зробленого за результатами перевірки, щодо допущених позивачем порушень при розрахунку визначення класу наслідків.

Щодо долученого відповідачем експертного звіту від 16.08.2019 № 09-0409-19, складеного філією ДП «Укрдержбудекспертиза» в Івано-Франківській області стосовно робочого проекту «Нове будівництво сонячної електростанції «Гермес-2» с. Живачів, урочище «Рівнички», Тлумацького району, Івано-Франківської області» та віднесення даного об`єкта до класу наслідків (відповідальності) СС2, слід зазначити, що такий звіт стосується іншого об`єкта, критерії віднесення до певного класу наслідків якого з даного звіту встановити неможливо, звіт складений до 01.12.2019, а тому не може братися до уваги для визначення класу наслідків (відповідальності) сонячної електростанції, що є предметом дослідження у цій справі.

Крім цього, відповідно до частини восьмої статті 32 Закону № 3038-VI під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Відтак, у відповідача відсутні повноваження на визначення класу наслідків на об`єктах будівництва, за виключенням об`єктів самочинного будівництва. При цьому, доказів здійснення позивачем самочинного будівництва об`єкту «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області» відповідачем не надано.

Отже, об`єкт будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області» є частиною комплексу (будови) та окремим об`єктом будівництва, клас наслідків якого визначається окремо як для частини (відокремленої частини) комплексу (будови), який не відноситься до Об`єднаної енергетичної системи України і не класифікується згідно з ДСТУ 8855:2019 як регіональний/місцевий рівень припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних мереж.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції зробив правильний висновок, що твердження відповідача про неможливість віднесення до об`єктів з незначними наслідками (СС1) об`єкту будівництва «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» в с. Живачів урочище «Копанки» Тлумацького району Івано-Франківської області» є помилковими та виключно суб`єктивним припущенням особи, яка проводила позаплановий захід, не підтверджений жодними доказами.

Також апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо недоведеності відповідачем необхідності розроблення ТзОВ «Рентеко» у завданні на проектування спірного об`єкта будівництва розділу «Оцінка впливів на навколишнє середовище», оскільки вказаний об`єкт не входить до об`єктів, передбачених статтею 3 Закону України від 22.05.2017 № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля».

Що стосується доводів скаржника, що ПП «Тернобудтехексперт» як експертна організація має право здійснювати експертизу виключно у Тернопільській області, а відтак не мала права здійснювати експертне дослідження щодо спірного об`єкта, слід зазначити, що такі є безпідставними, оскільки відповідно до пункту 7 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560 (далі Порядок № 560), експертизу проводять експертні організації незалежно від форми власності, що відповідають визначеним Мінрегіоном критеріям і відомості про які внесені Мінрегіоном або на підставі делегованих повноважень саморегулівною організацією у сфері архітектурної діяльності за відповідним напрямом підприємницької діяльності до переліку експертних організацій. Орган (організація), що формує перелік експертних організацій, оприлюднює його на своєму веб-сайті у вільному безоплатному доступі та підтримує в актуальному стані на підставі інформації, яка щокварталу подається експертними організаціями. У разі встановлення невідповідності експертної організації визначеним критеріям відомості про таку організацію виключаються з переліку експертних організацій.

Згідно з пунктом 8 Порядку формування та ведення переліку експертних організацій, що здійснюють експертизу проектів будівництва, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2017 № 204 (далі Порядок № 204), у Переліку щодо кожної експертної організації зазначаються, крім іншого, регіони, на території яких реалізуються проекти будівництва об`єктів.

Відповідно до оприлюдненого на офіційного сайті Мінрегіону Переліку експертних організацій, що відповідають Критеріям, встановленим наказом Мінрегіону від 15.08.2017 року № 204 та можуть проводити експертизи (далі - Перелік), в графі «Регіони, в яких експертна організація здійснює експертизу», щодо ПП «Тернобудтехексперт» зазначено - Тернопільська область.

У Переліку, відповідно до Порядку № 204, зазначаються регіони, на території яких реалізуються проекти будівництва об`єктів, однак чинним законодавством не встановлено заборони здійснення експертною організацією експертизи проектів будівництва і в інших регіонах України.

Так, у кваліфікаційному сертифікаті експерта відсутні будь-які територіальні обмеження здійснення експертизи. Сертифікат єдиного зразка чинний на всій території України та занесений до реєстру Мінрегіону.

Відповідно до пункту 8 Порядку № 560 експертна організація, яка проводить експертизу, визначається замовником будівництва.

З огляду на викладене, замовник вправі обрати будь-яку експертну організацію, таке право не обмежується регіонами, на території яких реалізуються проекти будівництва.

Більше того, вказана обставина не була підставою прийняття відповідачем оскаржуваних постанови та припису.

У рішенні у справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) від 20 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик їх помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Також зазначено, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен накладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Отже, відповідачем не доведено допущення ТзОВ «Рентеко» порушення у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Нове будівництво сонячної електростанції «Живачівенергобуд» по вул. Незалежності, 77В, урочище «Копанки», с. Живачів, Тлумацький район, Івано-Франківська область», а відтак, доцільності вимагати в останнього усунути виявлені порушення та застосовувати до нього штрафні санкції.

За наведених обставин, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, що відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін.

З огляду на результат апеляційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, відповідно до частини шостої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат судом не змінюється.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2020 року у справі № 300/286/20 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена, крім випадків передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л. П. Іщук
судді І. М. Обрізко
Т. В. Онишкевич
Повне судове рішення складено 21.01.2021