Справа № 160/15737/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Гідросила МЗТГ» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
25.11.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного звернулось Акціонерне товариство «Гідросила МЗТГ» з позовом до Дніпропетровської митниці, в якому з урахуванням уточнень позовної заяви, просить суд:
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що подано митну декларацію разом з усіма необхідними документами з метою митного оформлення товару, при цьому, відповідач відмовив у митному оформленні товарів та прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 11.11.2020 року. Позивач вважає, що у відповідача не було підстав для відмови у прийнятті митної декларації позивача та у оформленні картки відмови.
При цьому, позивач зазначає, що внаслідок протиправної відмови в прийнятті митної декларації у формі оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відповідачем порушено право позивача на вільний обіг товарів.
Ухвалою суду від 14.12.2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
11.01.2021 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
Відповідач позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що відповідачем винесено законно та обґрунтовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Тому, позовна вимога щодо визнання протиправною та скасування оскаржуваної картки відмови, на думку відповідача, є безпідставною та необґрунтованою.
15.01.2021 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві, та зазначено, що оскаржувана картка відмови була винесена виключно на підставі припущень відповідача. Позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що між АТ «Гідросила МЗТГ» та АТ «Оскольський електрометалургійний комбінат», Російська Федерація, укладено контракт № СГИМ/ОЕ-007583 від 17.07.2020 року, на виконання якого складено та підписано Специфікацію № 1 від 31.08.2020 року.
Згідно з вказаною специфікацією постачальник поставляє покупцю продукцію прутки з легованої сталі марки 20Х гарячекатані, а саме: 1) пруток 26-В1-ІV-ГОСТ2590-2006/20Х-2ГП-КМС2-ГОСТ 4543-2016 (профіль 26 мм); 2) пруток 36-В1-ІV-ГОСТ2590-2006/20Х-2ГП-КМС2-ГОСТ 4543-2016 (профіль 36 мм).
02.10.2020 року, з метою здійснення митного оформлення ввезеного товару, АТ «Гідросила МЗТГ» до митного органу подано тимчасову митну декларацію № UA110240/2020/003781 на товар: «Прутки із легованої сталі марки 20Х, гарячекатані. Прямі відрізки круглого поперечного перерізу не укладені в бунти діаметром 26 мм, 36 мм. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки є прокатом сортовим сталевим гарячекатаним круглим. Прутки не є арматурним прокатом (арматурою) або катанкою».
Головою правління - Генеральним директором АТ «Гідросила МЗТГ», у присутності співробітника ДП «НДТІ» та представника митного органу відібрано проби (зразки) поставленого товару з метою визначення приналежності товару до виду продукції - арматура, катанка чи прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, про що складено відповідний Акт від 02.10.2020 року.
Відповідно до Висновків № 9 від 22.10.2020 року, наданих позивачу ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» (ДП «НДТІ»), за результатами аналізування досліджені зразки металопродукції круг діаметрами 26 та 36 мм зі сталі марки 20Х, сертифікати якості за № № 0733520, 0733521, 0733522, 0733523, 0733524 від 22.09.2020 року мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не арматурою чи катанкою.
Листом від 26.10.2020 року № 1558 АТ «Гідросила МЗТГ» направило вказані висновки на адресу відповідача та повідомлено, що товар, який товариство отримало не є об`єктом, визначеним рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 року АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411-05).
З метою остаточного митного оформлення товару АТ «Гідросила МЗТГ» 11.11.2020 року до митного органу подано митну декларацію №UA110240/2020/004200.
Не погодившись з таким рішенням митного органу, позивач звернувся з цією позовною заявою до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з такого.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 271 Митного кодексу України (далі - МК України) мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.
Згідно з ч. 4 ст. 275 МК України, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
У силу ч. 9 ст. 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».
Пунктом 2 ст. 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Згідно з ч. ч. 6 та 8 ст. 16 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання. У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту. Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.
Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27.12.2017 року прийняте рішення АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпiнгових заходiв щодо iмпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї», яким визначено, що «протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…» та застосовані «остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
Міжвідомчою комісією рішенням від 20.04.2018 року №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:
«Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
Згідно з ч. 2 ст. 44 МК України у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.
Відповідно до ч. 3 ст. 44 МК України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», ;Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», «Про зовнішньоекономічну діяльність»; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
У силу ч. ч.1-3 ст. 48 МК України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.
Відповідно до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД до товарної позиції 7228 «Інші прутки та бруски з інших легованих сталей; кутики, фасонні та спеціальні профілі з іншої легованої сталі; порожнисті прутки та бруски для буріння з легованих або нелегованих сталей» належать: прутки та бруски з кремнієво-марганцевої сталі: інші прутки та бруски без подальшого оброблення після гарячого прокатування, гарячого волочіння або пресування: інші прутки та бруски без подальшого оброблення, крім кування: інші прутки та бруски: кутики, фасонні та спеціальні профілі: прутки та бруски порожнисті для буріння.
Рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 20.04.2018 року №АД-390/2018/4411-05), встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Суд зазначає, що не всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330-XIV.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у Рішенні №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають. Відтак, при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Аналогічний висновок викладено і в постановах Верховного Суду від 02.10.2018 року у справі №804/2304/18 та від 25.03.2020 року у справі № 280/1775/19.

За визначенням, наведеними у пунктах 5, 26 частини першої статті 1 Закону №330-XIV демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару; товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 року визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

В додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності. Також у додатку визначений перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.

Суд зазначає, що позивачем надано до суду висновки №9 Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім.Я.Ю. Осади», яке відповідно до листа Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 року є акредитованою лабораторією.

Зазначеним висновком встановлено, що «за результатами аналізування досліджені зразки металопродукції круг діаметрами 26 та 36 мм зі сталі марки 20Х, сертифікати якості за № № 0733520, 0733521, 0733522, 0733523, 0733524 від 22.09.2020 року мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не арматурою чи катанкою».

Вказаний Висновок № 9 був направлений відповідачу, про що свідчить лист позивача №1558 від 26.10.2020 року.

Разом з тим, в матеріалах справи наявна копія висновку №-0545 СЛЕД Держмитслужби, згідно з яким «Прутки із легованої сталі марки 20Х, гарячекатані. Прямі відрізки круглого поперечного перерізу не укладені в бунти діаметром 26 мм, 36 мм.» за визначеними показниками ідентифіковані як прутки круглого поперечного перерізу із сталі легованої, іншої, діаметром менш як 80 мм. Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

Визначений наступний діаметр проб товару:

1) Проба №1 (26,00 +/- 0,02) мм;

2) Проба № 2 (36,00 +/- 0,02) мм.

Визначені в результаті дослідження показники не суперечать інформації зазначеній у гр. 31 МД.

Встановлення механічних характеристик проб товару на цей час у СЛЕД Держмитслужби не видається можливим у зв`язку з відсутністю необхідного обладнання для дослідження механічних властивостей».

Отже, суд вказує, що зазначені обставини свідчать про неповноту експертного дослідження проведеного СЛЕД Держмитслужби, а висновки викладені в ньому жодним чином не спростовують твердження позивача про те, що товар який імпортувався останнім не є арматурою чи катанкою.

Митним органом до матеріалів справи не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що товар, який імпортувався позивачем за своїми властивостями, хімічним складом, видом (сортом) сталі тощо відноситься до арматурного прокату та/або катанки, що в свою чергу надавало підстави для застосування антидемпінгового мита.

Таким чином, відповідач дійшов хибного висновку, що до заявленого до митного оформлення товару застосовується антидемпінгове мито.

Також з урахуванням вказаного, митний орган зробив помилковий висновок про те, що у графі 47 МД № UА110240/2020/004200 від 11.11.2020 року мають бути наведені відомості про нарахування антидемпінгового мита, оскільки, позивач не повинен був сплачувати відповідне мито.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2102,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 6598 від 11.11.2020 року, що наявне в матеріалах справи.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2102,00 грн. підлягає стягненню з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Гідросила МЗТГ» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110240/2020/00039, оформлену 11 листопада 2020 року.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «Гідросила МЗТГ» (, адреса: 72316, Запорізька обл., м. Мелітополь, вул. Індустріальна, 59) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (, 49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 21.01.2021 року.

Суддя І.О. Лозицька