Справа № 120/398/21-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

22 січня 2021 р. Справа № 120/398/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, 21050) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді

в с т а н о в и в :

19.01.2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що вважає наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №94 о/с від 03.06.2020 року про звільнення та призначення на іншу посаду протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку із чим, звернувся з цим позовом до суду.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

Відповідно до положень частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, зокрема з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частина 5 статті 122 КАС України говорить, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Предметом позову у даній адміністративній справі є правомірність Наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №49 о/с від 03.06.2020 року про призначення позивача заступником начальника Гніванського відділення поліції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області - начальником слідчого відділення, звільнивши з посади помічника начальника Головного управління.

Таким чином, дана справа віднесена до категорії адміністративних справ з приводу проходження публічної служби, а відтак для звернення з даним адміністративним позовом до суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду. Обґрунтовуючи поважність причин строку звернення до суду, позивач зазначив, що 25.09.2020 року ознайомився з оскаржуваним наказом, однак з 28.09.2020 року по теперішній час перебуває на амбулаторному лікуванні.

Враховуючи зазначене, просив вважати тривалу хворобу поважною причиною пропуску строку звернення до суду та поновити строк на адміністративне оскарження.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції (Європейська конвенція про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17.07.1997 №4 75/97), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення. У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

З огляду на викладене та враховуючи, що позивач з моменту ознайомлення з оскаржуваним наказом по теперішній час перебуває на амбулаторному лікуванні, з метою забезпечення права позивача на звернення до суду для вирішення поставленого ним питання, суд дійшов висновку про задоволення клопотання та поновлення строку звернення до суду.

Водночас, суд вважає за необхідне вказати, що у відповідності частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В даному ж випадку, із доданих до позовної заяви матеріалів слідує, що строк звернення до суду пропущений позивачем із поважних причин, адже докази, які б спростовували твердження позивача відносно того, коли йому стало відомо про наявність оскаржуваного наказу, станом на день відкриття провадження у справі - відсутні.

Враховуючи, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду, подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття її до розгляду та відкриття провадження у справі.

Пунктом 4 частини 9 статті 171 КАС України встановлено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Разом з тим, п. 1 ч.6 ст. 12 КАС України визначає, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Зважаючи на те, що дана справа відноситься до справ незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення підготовчого судового засідання, суд вважає за можливе розгляд даної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 171, 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Запропонувати відповідачу у 15-денний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов із поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів у тому числі документів, що підтверджують надіслання копії відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також, у разі надходження відповіді на відзив, подати свої заперечення у 2 - денний термін з дня отримання відповіді на відзив.

Запропонувати позивачу у 2 - денний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Повідомити відповідача про наявні в суді матеріали, які підлягають врученню йому як стороні та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

Копію ухвали направити особам, що беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович