Справа № 820/67/17
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2021 року

м. Київ

справа № 820/67/17

адміністративне провадження № К/9901/16690/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стрелець Т.Г.,

суддів: Стеценка С.Г., Тацій Л.В.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні у касаційній інстанції адміністративну справу № 820/67/17

за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05 липня 2017 року

(ухвалену у складі головуючого судді Тітова О.М.)

та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року (ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді - Калитки О.М., суддів: Калиновського В.А., Бондара В.О.),

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, у якому просив скасувати винесений 25 листопада2016 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради наказ №113, яким було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, на нежитлове приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3", та яким було скасовано реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 за № ХК43 на нежитлове приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 за № ХК79, та реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2016 за № ХК43 відносно нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. "А3" під мансарду, за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що акт перевірки, проведеної сектором інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, не містить даних, які б підтверджували надання ОСОБА_1 недостовірних відомостей у зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, у зв`язку з чим наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради від 25 листопада 2016 року №113 «Про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації» є протиправним та підлягає скасуванню.

Короткий зміст рішення суду І інстанції

3. 05 липня 2017 року Харківський окружний адміністративний суд вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 113 від 25.11.2016 року.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) судові витрати в загальному розмірі 640 (шістсот сорок ) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції,7, ).

4. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що перевірка нежитлового приміщення на предмет дотримання позивачем архітектурно-будівельних норм при його реконструкції, проводилась без фактичного обстеження об`єкта реконструкції, виключно на підставі інформації, зазначеної у деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об`єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1». Відсутність належних доказів того, що при здійсненні реконструкції нежитлового приміщення № 10 технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1, позивачем було допущено істотне відхилення від затвердженого проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що реконструкцію зроблено з улаштуванням нежитлового приміщення під мансарду, за рахунок чого і відбулось збільшення його площі з 12,7 кв.м до 169,9 кв.м, на думку суду першої інстанції свідчить про неправомірність, прийнятого суб`єктом владних повноважень наказу.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

5. 20 вересня 2017 року Харківський апеляційний адміністративний суд вирішив:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05 липня 2017 року по справі № 820/67/17 залишити без змін.

6.Апеляційний суд мотивував своє рішення тим, що суд першої інстанції правильно і в повному обсязі встановив обставини справи, прийняв обґрунтоване рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

7.17 жовтня 2017 року до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

У касаційній скарзі скаржник просить постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05 липня 2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року у справі № 820/67/17 скасувати та направити справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій винесені з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягають скасуванню.

8. Ухвалою від 19 жовтня 2017 року Вищого адміністративного суду України було відкрито касаційне адміністративне провадження за касаційною скаргою інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Харківської області.

9. 06 лютого 2018 року касаційна скарга надійшла до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду.

10. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 лютого 2018 року, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Гімон М.М., суддів Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.

11. На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду від 14 червня 2019 року, було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, внаслідок якого для розгляду касаційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т.Г., Стеценко Т.В., Тацій Л.В.

12. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 січня 2021 року прийнято до провадження касаційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року у справі № 820/67/17.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

13.Як було встановлено судами попередніх інстанцій, ОСОБА_1 , отримано у власність, на підставі договору купівлі-продажу від 07.09.2015, нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 1-1, 1-2, 2-го поверху №2-1, 3-го поверху № 6, технічного поверху № 9, 10 в літ. «А-3, загальною площею 62,4м2, які розташовані за адресою АДРЕСА_1.

У зв`язку з проведенням реконструкції нежитлових приміщень позивачем подано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 на об`єкт «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «A3» під мансарду за адресою АДРЕСА_1, яка зареєстрована 02.11.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

З огляду на готовність об`єкта до експлуатації замовником надано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 на об`єкт «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «A3» під мансарду за адресою АДРЕСА_1, яка зареєстрована 01.12.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Народним депутатом України Святашем Д.М. направлено до Департаменту містобудування архітектури та генерального плану Харківської міської ради звернення від 07.04.2016 року вих. № 138, в якому з урахуванням того, що відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів, згідно ч. 2 ст. 29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у рал розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження дня проектування об`єкта будівництва, а також того, що у 2015 році проведено реконструкцію нежитлового приміщення літ. А-3 по АДРЕСА_1 з надбудовою 4-го поверху, керуючись Конституцією України, ст. ст. 16,17, та 19 Закону України «Про статус народного депутат України», просить надати вичерпну інформацію щодо законності цієї реконструкції, а також отримання суб`єктами містобудування, які мають відношення до цієї реконструкції містобудівних умов та обмежень.

Відповідачем проведено позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1» на підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11 №553, на підставі Наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №1 від 11.04.2016, листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 14.04.2016 № 1331/0/27-16, направлення № 23-н від 20.04.2016 року.

За результатами проведення перевірки складено акт № 23-А від 27.04.2016.

25.11.2016 року Головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Островерховим А.О складено службову записку, в якій запропоновано скасувати реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43, що погоджено завідувачем сектору інспекційної роботи.

У вищевказаній записці вказано, що є підстави вважати об`єкт «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1 самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил (декларації про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43).

Відповідачем винесено наказ від 25.11.2016 №113 про скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об`єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1 » (замовник - ОСОБА_1 ), керуючись ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктами 22, 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», пунктом 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».

ІІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

14. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

15. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частин першої та другої статті 36 цього Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Водночас, відповідно до частини сьомої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до указаної статті Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно пункту 5 Порядку № 553 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Пунктом 10 Порядку № 553 передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіють з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, державної статистики, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

З аналізу наведених норм випливає, що підстави для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт та скасування її реєстрації встановлюються та, відповідно, виявляються органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатом проведення перевірки.

Як було встановлено судами попередніх інстанцій, відповідачем було проведено позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-3» з надбудовою 4-го поверху по АДРЕСА_1», на підставі наказу (розпорядження) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 1 від 11.04.2016 року та листа управління містобудування та архітектури Харківської міської ради від 14.04.2016 №1331/0/27-16 (вх. № 884/0-39-16 від 15.04.2016).

Пунктом 9 цього Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт.

Пунктом 13 зазначеного Порядку передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункт 15 Порядку № 553).

Як передбачено у пунктах 17, 18 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а інший залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як було встановлено судами попередніх інстанцій, зазначених вимог законодавства, відповідачем під час здійснення позапланової перевірки (з виїздом на місце) дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, дотримано не було.

Під час розгляду цієї справи судами встановлено, шо на час перевірки доступ до об`єкту нерухомості був відсутній, суб`єкт містобудування, що має відношення до цього об`єкта, з відповідними підтверджувальними документами був відсутній, власник об`єкта до перевірки не запрошувався, направлення на проведення перевірки не отримував.

Таким чином, доступ до цього об`єкта - «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1 » (замовник - ОСОБА_1 ), у перевіряючих був відсутній, тому відповідність реконструкції приміщення затвердженому проекту та декларації про готовність цього об`єкта до експлуатації фактично не перевірялась.

Перевірка проводилась без фактичного обстеження об`єкта реконструкції, виключно на підставі інформації, зазначеної у деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об`єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1 » (замовник - ОСОБА_1 ), листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 14.04.2016 № 1331/0/27-16 та візуального огляду.

Відповідно до вищевикладеного, суд попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про порушення відповідачем процедури проведення позапланової перевірки.

За результатом проведення перевірки, органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі службової записки від 25.11.2016 року, було винесено наказ № 113 від 25.11.2016 року про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Цим наказом було скасовано декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43 по об`єкту «Реконструкція нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. «АЗ» під мансарду за адресою: АДРЕСА_1».

Відповідно до частини 2 статті 39-1 Закону у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Підставою для скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 02.11.2015 № ХК 79 та про готовність об`єкта до експлуатації від 01.12.2015 № ХК 43, стало виявлення факту подання позивачем в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації недостовірних відомостей, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструйований без належно затвердженого проекту та з істотними порушеннями будівельних норм і правил, внаслідок реконструкції нежитлового приміщення №10 технічного поверху у літ. «А-3» під мансарду за адресою АДРЕСА_1 зі збільшенням площі з 12,7 кв.м до 169,9 кв.м, тобто зі зміною зовнішньої конфігурації без отримання містобудівних умов та обмежень.

У відповідності до частини 1 статті 8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об`єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Згідно з частиною п`ятою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з частиною першою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ст.1 Закону).

Відповідно до пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109, містобудівні умови та обмеження не надаються на: реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що містобудівні умови та обмеження не надаються, зокрема, у зв`язку з реконструкцією житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, юридичними фактами, які складають правову підставу для скасування декларації, є: самочинне будівництво, зокрема, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, якщо об`єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Дані фактичні обставини, які були виражені в акті перевірки та стали підставою прийняття оскарженого наказу, були встановленні шляхом здійснення візуального огляду ділянки позивача, без ретельного детального дослідження саме «реконструйованого технічного нежитлового приміщення № 10, технічного поверху у літ. А-3» на предмет дотримання норм архітектурно-будівельних норм, що підтверджується відомостями з акту перевірки № 23-А від 27.04.2016 року.

Скасовані відповідачем декларації стосуються саме цього об`єкту нерухомості, а отже за результатами проведеної відповідачем перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у разі виявлення контролюючим органом відповідних порушень, скасовуватися мали декларації з причин встановлення порушень реконструкції саме цього нежитлового приміщення архітектурно-будівельним нормам при здійсненні його реконструкції.

У разі виявлення інспекторами архітектурно-будівельного контролю самочинного будівництва, необхідно було встановити чи є це самочинне будівництво окремою структурою об`єкту нерухомості, чи воно є його складовою частиною, та як саме дане самочинне будівництво відноситься до реконструйованого нежитлового приміщення, чи є воно його частиною або взагалі під час реконструкції, нежитлове приміщення в межах його початкової площі було знищено з наданням переваги новому самочинно-збудованому об`єкту.

З`ясування таких обставин інспекцією архітектурно-будівельного контролю і було б тією передумовою для визначення меж реконструкції нежитлового приміщення та визначення меж здійсненного позивачем самочинного будівництва в розрізі візуально оглянутого відповідачем об`єкту нерухомості.

Проте такі дії відповідачем вчинені не були, об`єкт нерухомості ретельно обстежений на місці не був, а отже висновки, викладені в акті обстеження, носять характер припущень, особистих міркувань, тощо.

Колегія суддів стверджує, що встановлені під час розгляду цієї справи обставини та надана їм відповідна правова аргументація з прийняттям відповідних висновків як наслідок, не означає, що позивачем не було здійснено самочинне будівництво, а лише констатує ту обставину, що суд не може встановити цей факт, за відсутності належної доказової бази.

Таким чином, висновок відповідача з приводу здійснення позивачем самочинного будівництва за адресою АДРЕСА_1, є передчасним, а отже необхідних підстав для скасування спірних декларацій у відповідача не було.

З урахуванням вищенаведеного колегія суддів констатує, що суди попередніх інстанцій, дійшли вірного висновку, що наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 113 від 25.11.2016 року не відповідає вимогам законодавства та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відновити реєстрацію скасованих декларацій, колегія суддів погоджується з правовою позицією судів першої та апеляційної інстанцій та вважає, що задоволення цієї позовної вимоги буде розцінюватися як переймання суду на себе повноважень суб`єкта владних повноважень, якому делеговано державою функцій у сфері містобудівної, та як наслідок, свідчити про порушення конституційного принципу поділу влади.

16. Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

8 лютого 2020 року набрали чинності зміни до КАС України, внесені Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

За правилом пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом.

17. Згідно статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

18. З урахуванням викладеного, колегія суддів Касаційного адміністративного суду в складі Верховного суду дійшла висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій винесені законні і обґрунтовані рішення, постановлені з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні.

19. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

п о с т а н о в и в :

1.Касаційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

2. Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05 липня 2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року у справі № 820/67/17 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Г. Стрелець

Судді С. Г. Стеценко

Л. В. Тацій