Справа № 640/26659/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

20 січня 2021 року м. Київ № 640/26659/20

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді: Келеберди В.І., розглянувши клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про здійснення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про виклик свідка у судове засідання, про вилучення документів з числа доказів в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОФІ ЕФФЕКТ СОЛЮШН» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОФІ ЕФФЕКТ СОЛЮШН» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень № 2 та № 2 від 10.12.2019 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.11.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

30 листопада 2020 року до суду від відповідача надійшов відзив на позов в якому викладено клопотання про здійснення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про виклик свідка у судове засідання для підтвердження обставин фіктивності господарських операцій між позивачем та ТОВ «ЧІЛІГРІС», а саме, встановлення обставин підписання первинних документів не уповноваженою особою.

Також, у відзиві викладено клопотання про вилучення документів поданих позивачем з числа доказів, у зв`язку з підписання зазначених документів зі сторони ТОВ «ЧІЛІГРІС» не уповноваженою особою.

Вирішуючи вказані клопотання відповідача, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (частина п`ята статті 12 КАС України).

Відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Пунктом 1 ч. 6 ст. 262 КАС України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, судом встановлено, що позивачем пред`явлено вимогу, яка згідно з ч. 6 ст. 12 КАС України належить до справ незначної складності (п. 20 ч. 1 ст. 4; ч. 2 ст. 12 КАС України) та підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись із клопотанням відповідача, врахувавши предмет та підстави позову, склад учасників справи, для повного та всебічного встановлення обставин справи, з урахуванням того, що згідно з ч. 4 ст. 12 КАС України дана справа є нескладною та такою, що не потребує проведення судового засідання, оскільки у даному випадку проведення відкритого судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи, відтак, суд вважає, що у дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Разом з тим, розглянувши клопотання відповідача про виклик в якості свідка ОСОБА_1 (керівник ТОВ «ЧІЛІГРІС»), суд зазначає наступне.

За приписами статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини першої статті 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Приписами пункту п`ятого частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 листопада 2020 року відповідачу у справі було запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

У той же час, в заявленому клопотанні про виклик свідка заявником не було зазначено про неможливість встановлення судом відповідних обставин з матеріалів, що додані позивачем до позовної заяви, надані відповідачем до відзиву.

Отже, з урахуванням доданих до позовної заяви доказів та матеріалів, що надані відповідачем, суд приходить до висновку про достатність зазначених доказів для вирішення адміністративної справи та передчасність виклику зазначеного відповідачем свідка, у зв`язку із чим у задоволені відповідного клопотання слід відмовити.

Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до приписів частини другої статті 65 КАС України вказані свідки можуть бути викликані для допиту в судовому засіданні з ініціативи суду у випадку, якщо суд дійде до такого переконання під час розгляду даної адміністративної справи.

Крім того, клопотання про виключення з числа доказів відповідно до частини третьої статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України первині документи, які мають ознаки підроблення оскільки складені не уповноваженою особою від ТОВ «ЧІЛІГРІС» задоволенню не підлягає, оскільки при вирішення даної справи по суті судом буде досліджено надані учасниками справи докази та надано їм правову оцінку.

При цьому, суд не вбачає підстав для вилучення з матеріалів справи копій первинних документів по взаємовідносинам позивача із ТОВ «ЧІЛІГРІС, адже сумніви у достовірності таких доказів мають бути підтверджені належними доказами, а не припущеннями учасників справи.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

Керуючись ст. ст. 12, 65, 72, 77, 90-92, 248, 257, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про здійснення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про виклик свідка у судове засідання та про вилучення документів з числа доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда