Справа № 0440/6990/18
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 року

м. Київ

справа № 0440/6990/18

адміністративне провадження № К/9901/5205/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шевцової Н.В.,

суддів: Кашпур О.В., Уханенка С.А.

розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу № 0440/6990/18

за позовом керівника Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області в інтересах держави до Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, Комунальний заклад «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку» Криворізької районної ради Дніпропетровської області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії

за касаційною скаргою першого заступника прокурора Дніпропетровської області

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року, постановлену в складі судді Врона О.В.,

та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26 грудня 2018 року, прийняту в складі колегії суддів: головуючого судді Білак С.В., суддів: Юрко І.В., Шальєвої В.А.

УСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог та фактичні обставини справи

1. У вересні 2018 року керівник Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області в інтересах держави (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації (далі - відповідач), в якому просив:

1.1. визнати протиправною бездіяльність посадових осіб Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації щодо невжиття заходів направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності комунального закладу «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку», що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Чкалівка, вул. Молодіжна, 15 встановлених Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017;

1.2. зобов`язати посадових осіб Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації вжити в межах компетенції заходи, направленні на усунення порушень протипожежної безпеки Комунальний заклад «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку», що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Чкалівка, вул. Молодіжна, 15 встановлених Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017, у тому числі розглянути питання про виділення коштів необхідних для усунення виявлених порушень.

2. В адміністративному позові позивач також просив залучити до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДСНС у Дніпропетровській області) та Комунальний заклад «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку» Криворізької районної ради Дніпропетровської області.

3. Керівник Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області обґрунтовував наявність підстав для звернення до суду з позовом невжиттям відповідачем заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу, що зафіксовані в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017. Позивач зауважив, що зафіксовані в указаних актах порушення є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю дітей, які перебувають у закладі освіти, а також неможливість її ефективної ліквідації та рятування людей. Таке обґрунтування, на думку керівника Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області, є сумісним з розумінням поняття "інтересів держави", у зв`язку з чим є підстави вважати, що позов має на меті захист "інтересів держави".

4. За доводами позивача, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки не наділений повноваженнями на право звернення до суду із вимогами, заявленими у цьому позові, у зв`язку з чим цей позов заявлений в інтересах держави прокурором як позивачем, через відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах.

ІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

5. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 грудня 2018 року, позовну заяву повернуто на підставі пункту 7 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України внаслідок відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

6. Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що саме центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки та реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення є органом державної влади, який наділений повноваженнями щодо захисту інтересів держави шляхом здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання. Отже, твердження про відсутність належного державного органу для звернення до суду з викладеними позовними вимогами не є обґрунтованими. Доказів на підтвердження того, що вказаний центральний орган виконавчої влади чи його відповідальний структурний підрозділ протиправно не здійснює контролю у відповідній сфері чи здійснює його неналежним чином прокуратура суду не надала і відповідних обґрунтувань у позовній заяві не навела.

ІІІ. Касаційне оскарження

7. Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції перший заступник прокурора Дніпропетровської області подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яку зареєстровано 25 лютого 2019 року.

8. У касаційній скарзі скаржник зазначає, що оскаржувані судові рішення прийняті з неправильним застосуванням норм матеріального права (стаття 23 Закону України "Про прокуратуру", стаття 131-1 Конституції України) та процесуального права (статті 53, 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

9. На обґрунтування вимог касаційної скарги перший заступник прокурора Дніпропетровської області зазначає, що може здійснювати представництво в суді законних інтересів держави, зокрема у разі відсутності відповідного органу державної влади.

10. За доводами скаржника, на підставі частини п`ятої статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України прокурор набуває статусу позивача у разі відсутності повноважень у органу щодо звернення до суду.

11. Скаржник у касаційній скарзі зазначає, що в справі № 826/7962/16 Верховний Суд дійшов висновку, що ні Кодексом цивільного захисту України, ні будь-яким іншим законом України не встановлено права органів Державної служби з надзвичайних ситуацій подавати позов про зобов`язання фізичної або юридичної особи вчинити дії, направлені на усунення порушень протипожежної безпеки.

12. На думку скаржника, законодавцем чітко регламентовано категорію позовних заяв, які органи ДСНС можуть подати до суду, а саме: про повне або часткове зупинення експлуатації будівель, об`єктів у разі виявлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

13. Посилаючись на висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2018 року в справі № 804/2244/18, перший заступник прокурора Дніпропетровської області зазначає про наявність у прокурора права звертатись до суду з позовами до органів місцевого самоврядування щодо зобов`язання виконати передбачені законом обов`язки.

14. У відзиві на касаційну скаргу Криворізька районна рада, просить відмовити у задоволенні касаційної скарги в частині позовних вимог щодо визнання протиправною бездіяльність посадових осіб Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації щодо невжиття заходів направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності комунального закладу «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку», що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Чкалівка, вул. Молодіжна, 15 встановлених Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017.

15. 27 березня 2019 року ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду Желтобрюх І.Л., Білоуса О.В., Стрелець Т.Г., відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою та витребувано з Дніпропетровського окружного адміністративного суду справу № 0440/6990/18.

16. 23 квітня 2019 року справа № 0440/6990/18 надійшла до Верховного Суду.

17. 20 червня 2019 року розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду №796/0/78-19 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді-доповідача Желтобрюх І.Л., що унеможливлює її участь у розгляді касаційних скарг.

18. Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями від 21 червня 2019 року визначено склад суду: головуючий суддя - Шевцова Н. В. (суддя-доповідач), судді - Кашпур О.В., Уханенко С.А.

ІV. Релевантні джерела права й акти їхнього застосування

19. Конституція України від 28 червня 1996 року

19.1. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

19.2. Згідно зі статтею 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

20. Кодекс адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року № 2747-IV (у редакції, чинній після 15 грудня 2017 року).

20.1. Статтею 327, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", що набув чинності 15 грудня 2017 року, обумовлено, що судом касаційної інстанції в адміністративних справах є Верховний Суд.

20.2. За правилами частини третьої статті 3 провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

20.3. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

20.4. На підставі частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

20.5. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

20.6. Частиною третьою статті 5 КАС України установлено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

20.7. Відповідно до пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

20.8. За змістом частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

20.8.1. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

20.8.2. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

21. Закон України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).

21.1. Частиною першою статті 23 установлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

21.2. Відповідно до частини третьої статті 23 прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

21.2.1. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

21.3. Окремими абзацами частини четвертої статті 23 установлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

21.3.1. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

21.3.2. У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

21.3.2.1. витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

21.3.2.2. отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

22. Кодекс цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року № 5403-VI (далі - КЦЗ України).

22.1. На підставі пункту 12 частини першої статті 67 до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

22.2. Відповідно до частини другої статті 68 у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

V. Позиція Верховного Суду

23. Із наведених у пунктах 18-21 цього рішення нормативних положень можливо зробити висновок, що прокуратура з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

24. Конституція України та ординарні закони не визначають перелік випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлюють критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Наприклад, таке право виникає там і тоді, коли прокурор діє в інтересах громадянина, які за певних очевидних і об`єктивних причин не здатні захистити свої порушені або оспорювані права чи реалізувати процесуальні повноваження. Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

25. Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки означенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього, або ж звертається в інтересах громадян, які за віком, станом здоров`я чи соціально-правовим статусом самі не спроможні захистити свої права. Таке обґрунтування повинно ґрунтуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист якого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.

26. Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен обґрунтувати, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

27. У цій справі позовні вимоги, так само як вимоги касаційної скарги, мотивовано відсутністю державного органу, який уповноважений на звернення до суду із позовом відповідного змісту.

28. Однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави є наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

29. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

30. У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

31. Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі № 826/13768/16.

32. Судами попередніх інстанцій обґрунтовано проаналізовано повноваження органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та установлено, що на підставі статей 67 та 68 КЦЗ України саме органи ДСНС уповноважені звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств.

33. Отже, здійснення захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки покладено на органи ДСНС, які у визначений законом спосіб реалізують свої повноваження у цій сфері суспільних відносин.

34. Наведеним спростовуються доводи прокурора про відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

35. Застосування заходів реагування, визначених статтями 67, 68 КЦЗ України, є установлений законом спосіб спонукання відповідних суб`єктів господарювання усунути виявлені органи ДСНС порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

36. Надання органам ДСНС права звернення до адміністративного суду лише з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання свідчить про виключність судового способу захисту цих суспільних інтересів у випадку створення загрози життю та/або здоров`ю людей, тоді як в інших випадках передбачено застосування заходів адміністративного примусу.

37. Предметом цього позову є визнання протиправною бездіяльності посадових осіб Криворізької районної ради Дніпропетровської області, Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації щодо невжиття заходів направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності Комунального закладу «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку» Криворізької районної ради Дніпропетровської області, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Чкалівка, вул. Молодіжна, 15 встановлених Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017, а також зобов`язання відповідача вжити в межах компетенції заходи, направлені на усунення порушень протипожежної безпеки, у Зарічанській загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів Чемеровецької районної ради Хмельницької області, що зафіксовані в акті №65 позапланової перевірки, проведеної 15 квітня 2019 року Чемеровецьким РС ГУ ДСНС у Хмельницькій області.

38. Визнання протиправною бездіяльності відповідача та зобов`язання його в межах компетенції вжити заходи, направлені на усунення порушень протипожежної безпеки, є фактично спонуканням Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації усунути порушення протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу, що зафіксовані в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017 Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.

39. Проте, законодавством установлено порядок забезпечення виконання вимог органів ДСНС про усунення порушень в сфері техногенної та пожежної безпеки саме шляхом звернення органів ДСНС до суду з предметом позову, визначеним статтями 67, 68 КЦЗ України, а не шляхом покладення на Управління освіти, культури, молоді та спорту Криворізької районної державної адміністрації обов`язку вжити в межах компетенції заходи, направленні на усунення порушень протипожежної безпеки Комунального закладу «Чкаловський дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) «Ластівка» загального розвитку» Криворізької районної ради Дніпропетровської області, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Чкалівка, вул. Молодіжна, 15, встановлених Криворізьким районним сектором ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в акті №32 планової перевірки, проведеної у період з 18.05.2018 по 23.05.2018 та акті № 74 планової перевірки проведеної у період з 11.12.2017 по 15.12.2017, у тому числі розглянути питання про виділення коштів необхідних для усунення виявлених порушень.

40. Отже, доводи касаційної скарги щодо необґрунтованого ототожнення судами обсягу повноважень органів ДСНС, визначених у статтях 67, 68 КЦЗ України, з повноваженнями прокурора, передбаченими статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та статтею 53 КАС України, є безпідставними.

41. Представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

42. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень у належний спосіб, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону, не здійснює захисту або робить це неналежно, або такий орган взагалі відсутній.

43. З огляду на наведене, з урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

44. Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладено Верховним Судом у постановах від 18 жовтня 2019 року в справі № 320/1724/19, від 09 жовтня 2019 року в справі № 0440/4892/18, від 04 жовтня 2019 року в справі № 804/4728/18, від 30 липня 2019 року в справі № 0440/6927/18, від 26 лютого 2020 року в справі № 804/4458/18, від 27 квітня 2020 року в справі № 826/10807/16, від 20 травня 2020 року в справі №580/17/20 і Суд не вбачає підстав відступу від нього у цій справі.

45. Доводи касаційної скарги такого висновку не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом апеляційної інстанції фактичних обставин справи. Посилання позивача на правові позиції Верховного Суду, викладені в постановах в справах № 826/7962/16, № 804/2244/18, № 826/7962/16, є безпідставними з огляду на встановлені обставини в цій справі.

46. Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на повно і всебічно установлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка з дотриманням норм процесуального права, що є підставою для залишення касаційної скарги без задоволення, а оскаржуваних судових рішень - без змін.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу першого заступника прокурора Дніпропетровської області залишити без задоволення.

2. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26 грудня 2018 року в справі № 0440/6990/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіН.В. Шевцова О.В. Кашпур С.А. Уханенко