Справа № П/320/1003/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № П/320/1003/20
УХВАЛА

21 січня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Безименної Н.В., суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю. перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року позов задоволено.

Відповідач, не погоджуючись з вказаним рішенням подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати повністю та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, зокрема, апеляційну скаргу подано з пропуском строку.

Зазначена ухвала отримана скаржником 31 грудня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення.

В апеляційній скарзі було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що рішення суду першої інстанції до відповідача не надходило та про його наявність представнику Міністерства оборони України стало відомо 18.11.2020 після надходження постанов ВПВР ДВС Міністерства юстиції України щодо його примусового виконання.

При цьому, жодних доказів надходження до скаржника матеріалів виконавчого провадження 18.11.2020 до суду надано не було.

На виконання вимог ухвали суду, 14.01.2021 до суду надійшла заява відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивована тим, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року до Міністерства оборони України не надходило.

Відповідно до ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною 1 ст.121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Крім того, у п.74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постановах Верховного Суду від 18 грудня 2018 року у справі №810/3131/17, від 05 лютого 2019 року у справі №826/11314/17 та від 23 липня 2020 року у справі №560/3519/18, який в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України має бути врахований судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, початок перебігу строку на апеляційне оскарження є момент проголошення повного тексту судового рішення, або момент складання повного тексту такого рішення.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст судового рішення складено 30.06.2020 та воно було отримано скаржником 17.07.2020 засобами електронного поштового зв`язку, що вбачається з підтвердження доставки на електронну пошту відповідача (а.с.50).

Направлення рішення суду першої інстанції засобами електронного засобами електронного поштового зв`язку зумовлено недостатністю коштів та поштових марок для використання послуг поштового зв`язку УДППС «Укрпошта», що вбачається з копії довідки Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2020 №03-02/3641/20 (а.с.52).

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на відсутність в останнього офіційної електронної пошти та неотримання ним рішення суду першої інстанції, оскільки саме електронна поштова адреса наведена ним як офіційна в апеляційній скарзі, а також зазначена на офіційному веб-порталі Міністерства оборони України https://www.mil.gov.ua/kontakti/.

Також скаржником не надано жодного доказу, що саме 18.11.2020 до нього надійшли процесуальні документи виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду першої інстанції, а тому колегія суддів не бере до уваги доводи апелянта, що перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався саме з 18.11.2020.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Повний текст оскаржуваного рішення складено 30.06.2020 року та його копію отримано скаржником 17.07.2020 (а.с.50), а з даною апеляційною скаргою відповідач звернувся лише 01 грудня 2020 року, отже апеляційну скаргу подано скаржником після закінчення строків, установлених ст.295 КАС України.

Строк для усунення недоліків апеляційної скарги, сплинув 12 січня 2021 року.

У встановлений судом строк та в період до 21 січня 2021 року вимоги ухвали суду в частині наведення належних підстав для поновлення строку скаржником виконано не було, в той же час, об`єктивних та поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження апелянтом не зазначено, а судом не встановлено, у зв`язку з чим наявні підстави, визначені п.4 ч.1 ст.299 КАС України для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі відмови у відкритті апеляційного провадження у справі сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись ст.ст.169, 299 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотань Міністерства оборони України про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма