Справа № 160/13332/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
ВСТАНОВИВ:
1. 19.10.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю БУДСПЕКТР звернулися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної податкової служби України, в якій просить суд:
2. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 19.10.2020 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
4. Ухвалою суду від 23.10.2020 року також було витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії доказів по справі:
- зворотній бік облікові картки;
5. 09.12.2020 року відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву разом із витребуваними судом доказами по справі.
6. 10.11.2020 року розгляд справи відкладено до 02.12.2020 року.
7. 01.12.2020 року представником відповідача було подано клопотання про заміну відповідача, ДПС України на належного ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
8. 02.12.2020 року представником позивача подано клопотання про залучення у якості другого відповідача ГУ ДПС у Дніпропетровській області, витребування додаткових доказів по справі, зупинення провадження.
11. 24.12.2020 року відповідачем 2 надані письмові пояснення по справі.
12. 04.01.2021 року позивачем надана письмова відповідь на відзив відповідача 1.
13. 05.01.2021 року ДПС України надані письмові пояснення по справі.
15. 18.01.2021 року було закрито підготовче провадження у цій справі та призначено розгляд її по суті на 18 січня 2021 року.
16. 18.01.2021 року позивачем було подано клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
17. Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.
18. 18.01.2021 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
19. Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
20. Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
23. Однак, ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернулося з адміністративним позовом до ТОВ «БУДСПЕКТР» про стягнення податкового боргу за відкликаним податковим повідомленням-рішенням.
24. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №160/815/19 від 20.05.2019 року у задоволенні адміністративного позову ГУ ДФС у Дніпропетровській області було відмовлено. Це рішення залишене без змін Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019 року у справі №160/815/19.
25. Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року по справі №160/815/19 було відмовлено у відкритті касаційного провадження Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019 року.
28. Позивач вважає, що така бездіяльність податкового органу з невиключення податкового боргу по ТОВ «БУДСПЕКТР» з ІКП є протиправною, у зв`язку з чим звернулися до суду із цим позовом за захистом своїх порушених прав.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 1
29. Відповідач 1 просить відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись, на те, що відповідно до п. 4 розділу V Порядку №422 працівники підрозділів адміністративного судового оскарження органу ДФС, до компетенції якого належить ляд скарг при проведенні процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах при проведенні процедури судового оскарження прийнятих податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, у встановленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем забезпечують внесення даних до інформаційних систем, які відображають результати адміністративного та/або судового оскарження у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зав`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистем, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.
30. Інформація, внесена та збережена відповідальними працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі "Апеляційне та судове оскарження" підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.
33. Відповідач 1 вважає, що підстав для задоволення позовних вимог товариства відсутні.
ІV. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 2
38. У запереченні до акту перевірки з питання достовірності даних, задекларованих в декларації з податку на додану вартість за звітний (податковий) період липень 2017 року ТОВ «БУДСПЕКТР» не погоджується з фактом порушення пункту 187.1 ст. 187 ПКУ в частині заниження суми податкового зобов`язання в сумі 1266954,87 грн., за податковими накладними, зареєстрованими в ЄРПН за липень 2017 року.
43. Згідно постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.11.2017 року ТОВ «БУДСПЕКТР» відмолено у задоволенні про визнання протиправним та скасування ППР.
44. Постанова від 29.11.2017 року набрала законної сили 27.12.2017 року.
45. Про початок судового оскарження ППР платником податків Товариством з обмеженою відповідальністю Будспектр не було повідомлено ДПІ.
V. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
46. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до таких висновків.
47. Товариство з обмеженою відповідальністю Будспектр зареєстровано 29.09.2006 року Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради та перебуває на обліку в Державній податковій інспекції у Шевченківському районі м.Дніпра Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як платник податків.
48. На підставі п.п.19.1.1 п.19.1 ст.19, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Будспектр» за липень 2017 року.
50. Наведені висновки обґрунтовані тим, що ТОВ «Будспектр» в порушення п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України не включено до складу податкових зобов`язань липня 2017 року суму ПДВ за податковими накладними: №№ 124, 123, 122, 114, 115, 116, 128, 99 від 31.07.2017 року, які зареєстровані 15.08.2017 року, № 102 від 27.07.2017 року, яка зареєстрована 09.08.2017 року, №№ 120, 117, 128 від 27.07.2017 року, які зареєстровані 15.08.2017 року, №№ 81, 75 від 27.07.2017 року, які зареєстровані 14.08.2017 року, № 87 від 27.07.2017 року, яка зареєстрована 11.08.2017 року, № 111 від 27.07.2017 року, яка зареєстрована 10.08.2017 року, № 119 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 04.08.2017 року, № 127 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 15.08.2017 року, № 98 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 09.08.2017 року, № 101 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 27.07.2017 року, № 99 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 10.08.2017 року, № 125 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 28.07.2017 року, № 77 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 11.08.2017 року, № 76 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 11.08.2017 року, № 111 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 31.07.2017 року, № 118 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 15.08.2017 року, № 151 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 14.08.2017 року, № 109 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 31.07.2017 року, № 112 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 01.08.2017 року, № 114 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 02.08.2017 року, № 117 від 26.07.2017 року, яка зареєстрована 04.08.2017 року.
51. Внаслідок чого встановлено відхилення задекларованих платником показників суми податкового зобов`язання (рядок 18) на 1266955 гривень.
58. 25.01.2019 року Головне управління ДФС у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Будспектр, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Державна податкова інспекція у Шевченківському районі м. Дніпра, в якому просили суд:
60. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року, яке набрало законної сили, по справі №160/815/19 у задоволенні адміністративного позову Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Будспектр, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Державна податкова інспекція у Шевченківському районі м.Дніпра, про стягнення боргу, було відмовлено.
61. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року в адміністративній справі №160/815/19, було залишено без змін.
62. Ухвалою Верховного Суду від 21.01.2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019 року.
63. У подальшому встановлено, що позивач, ТОВ «БУДСПЕКТР» неодноразово зверталися до податкового органу з метою виключення зазначеного податкового боргу з ІКП.
66. На думку позивача, така бездіяльність податкового органу з невиключення вказаного вище податкового боргу по ТОВ «БУДСПЕКТР» з ІКП є протиправною, у зв`язку з чим звернулися до суду із цим позовом за захистом своїх порушених прав.
67. Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.
VІ. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
68. Згідно пункту 38.1 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
69. За приписами статті 203 Податкового кодексу України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
70. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
71. Відповідно до пункту 57.1 статті 57, пункту 203.2 статті 203 вказаного Кодексу, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
72. Пунктами 49.1, 49.2 статті 49 Податкового кодексу України передбачено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків. Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є.
73. Згідно з абзацом 1 пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України, у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
VІІ. ОЦІНКА СУДУ
82. У Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року № 422 (далі Порядок №422) зазначено, що інтегрована картка платника це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; інформаційна система органів ДФС інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.
83. Відповідно до пункту 1 розділу 2 Порядку № 422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки «платник відсутній в реєстрі»; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.
84. Пунктом 2 розділу 2 Порядку № 422 встановлено, що розбіжності не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування». Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.
85. Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
86. Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.02.2019 (справа №825/999/17) та від 26.02.2019 (справа №805/4374/15-а).
88. На підставі інформації з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, про результати адміністративного оскарження (рішення органу ДФС про результати розгляду скарги (заяви)) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів КПР, змінюється на «Вручено, адміністративний розгляд») та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку) зменшення такої суми.
89. У разі якщо за результатами адміністративного оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в адміністративному порядку»), в ІКП відображення облікових показників не проводиться.
90. Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо узгоджених сум нарахованих грошових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.
91. Аналогічна правова позиція вже була висловлена Верховним Судом у постанові від 23.04.2019 у справі №825/3211/15-а.
92. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 01.07.2020 року у справі 640/8980/19 наголошує, що відображенням в електронному кабінеті, інтегрованій картці та інших інформаційних системах ДПС інформації про наявність у платника податків грошового зобов`язання (в т.ч. нарахування пені) на підставі податкового повідомлення-рішення, що вважається скасованим, порушуються права платника податків.
93. Наявність в інтегрованій картці платника неправомірно обліковуваного податкового боргу, дає право контролюючим органам застосовувати положення статті 87 Податкового кодексу України відповідно до якої поточна сплата платником податків його самостійно нарахованих податкових зобов`язань зараховується в рахунок сплати податкового боргу.
94. Отже, в інтегрованій картці платника одночасно погашається податковий борг, який обліковується протиправно, а також виникає новий борг за самостійно нарахованими платником податковими зобов`язаннями, що в подальшому може привести до застосування штрафних санкцій за їх несвоєчасну сплату та нарахування пені. Отже, неправомірне відображення в інтегрованій картці платника сум грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, має безпосередній вплив на господарську діяльність платника у зв`язку із потенційним понесенням ним додаткових витрат.
95. Визнання податкового повідомлення-рішення скасованим, з однієї сторони, нівелює обов`язок платника податків зі сплати донарахованих таким податковим повідомленням-рішенням грошових зобов`язань, а з іншої виключає наявність правових підстав для відображення відповідних грошових зобов`язань в інтегрованій картці платника. Водночас, протиправне відображення грошових зобов`язань в інтегрованій картці платника без належних правових підстав, очевидно вказує на порушення прав платника податків та необхідність проведення коригування даних інтегрованої картки платника в цілях поновлення порушених прав.
97. Аналогічна правова позиція викладалась Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 року (справа №826/9288/18).
98. Відповідно до правового висновку Верховного Суду, зазначеного у постанові від 19.02.2019 року у справі №825/999/17, належним способом захисту, що відновить порушені права товариства, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки. Фактично, визнається порушення прав платника податків безпідставними записами в інтегрованій картці платника, а також право платника податків на поновлення відповідних прав шляхом коригування відповідних даних, за умови відсутності правових підстав у контролюючого органу для здійснення відповідних донарахувань та внесення відповідних даних до інформаційних систем.
VІІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
100. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
101. Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
102. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
103. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
104. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
105. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
106. Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
107. Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
109. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю БУДСПЕКТР до відповідача 1: Державної податкової служби України, відповідача 2: Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії.
110. Щодо розплоду судових витрат.
111. Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
112. Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.
114. Відповідно до ст.134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
115. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
116. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
117. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
118. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
119. Відповідно до ч.7 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
120. З аналізу вищенаведених процесуальних норм видно, що розподіл витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката адміністративним судом можливо здійснити лише за наявності сукупності доказів, якими такі витрати підтверджуються, а саме: договору про надання правничої допомоги; детального опису, часу, використаного на виконання робіт, їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною; доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
121. Так, на підтвердження понесення витрат на правничу допомогу адвоката, позивачем надані до суду копії договору про надання правничої допомоги №26/20 від 18.02.2020 року, рахунку на оплату №54 від 01.03.2020 року, акта надання послуг №54 від 16.10.2020 року, платіжних доручень №2717 від 22.10.2020 року, №2733 від 04.11.2020 року та №2789 від 11.12.2020 року, рахунку на оплату 66 від 02.12.2020 року, акта надання послуг №66 від 02.12.2020 року,
122. Між тим, аналіз змісту наданих документів щодо правничої допомоги не містить детального опису часу, витраченого на виконання послуг адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, не містить конкретизації вартості кожного з виду робіт, що необхідно для визначення розміру витрат на правничу допомогу та розподілу судових витрат.
123. Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
124. Тобто, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
125. Вказана правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 27.11.2019 року у справі №160/3114/19, яка підлягає застосуванню адміністративним судом відповідно до положень ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.
127. Окрім цього, згідно матеріалів справи, частина витрат була сплачена товариством згідно матеріалів справи №160/815/19 за позовом Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Будспектр, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Державна податкова інспекція у Шевченківському районі м. Дніпра, про стягнення боргу.
128. Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
129. Адміністративний позов позовом Товариства з обмеженою відповідальністю БУДСПЕКТР до відповідача 1: Державної податкової служби України, відповідача 2: Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
132. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю БУДСПЕКТР судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2102,00 гривень.
136. Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
137. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
138. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
139. Повний текст судового рішення складено 18.01.2021 року.
Суддя В.В Ільков