Справа № 240/17320/20
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 108020200
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Майстренко Н.М.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови,
Приватне підприємство "Контакт" звернулось до суду із вказаним позовом, в якому просить:
- визнати протиправним і скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 18.09.2020 №UA100630/2020/300002/2;
- судові витрати покласти на Київську митницю Держмитслужби.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання на 05.11.2020.
Відділом документального забезпечення суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якому відповідач вказує, що відповідно до графи 43 митної декларації, декларантом застосовано резервний метод (6) визначення митної вартості. Документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення не подані до митного оформлення.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01.12.2020 закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу у порядку письмового провадження без виклику (повідомлення) учасників справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.
Судом встановлено, що 14.09.2020 до митного оформлення в режимі імпорт до митного поста "Коростень" Київської митниці Держмитслужби декларантом подано електронну митну декларацію, яка зареєстрована за №UA100630/2020/617340, з метою імпорту товару "Товар 1. Верстати тросові каменерізальні: модель КХ 1500x3500 -2 к- та, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3500x2000x1500мм; модель KXS 1800x3600-1к-т, потужність 19,38 кВт, максимальний робочий розмір різки 3600x2000x1800мм. Всього -3 к-та. Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO, LTD, Китай; Товар 2: Підшипники роликові конічні, стальні, розм. 30-50x72 - 110 мм -160 шт. Призначені для встановлення на каменеоброблювальне обладнання. В складі підшипників відсутні монелій та берилій. Не військового призначення та неподвійного використання. Виробник - LUOYANG QIBR BEARING Co, LTD, Китай; Товар 3: Підшипники роликові сферичні, стальні, розм. 60x110x28 мм - 80 шт. Призначені для встановлення на каменеоброблювальне обладнання. В складі підшипників відсутні монелій та берилій. Не військового призначення та неподвійного використання. Виробник - LUOYANG QIBR BEARING Co, LTD, Китай; Товар 4: Підшипники кулькові, стальні, розм. 17-75x30 - 130мм - 1668 шт. Призначені для встановлення на каменеоброблювальне обладнання. В складі підшипників відсутні монелій та берилій. Не військового призначення та неподвійного використання. Виробник - LUOYANG QIBR BEARING Со, LTD, Китай", відправник: YUNFU CITY XINDA MACHINERY CO., LTD, (BESIDE THE POWER FEEDING STATION OF WEST SUBURB DALANG) JIANKENG DONG, CHALU VILLAGE,CHALU SEAT, YUNFU GUANGDONG, Китай", що надійшов на адресу Приватного підприємства "Контакт".
Митну вартість товару визначено декларантом самостійно за резервним 6 методом (гр. 43 ЕМД).
Для підтвердження заявленої митної вартості товару до митної декларації надано такі документи: коносамент МRF820073103 від 25.07.2020; автотранспортна накладна СМR№100 від 11.09.2020; сертифікат про походження товару форми А №G20МА4UU9JF3W045 від 19.08.2020; платіжний документ від 19.08.2020 №24; платіжний документ від 07.09.2020 №26; документ від 04.09.2020 №ЧБИ262; лист від 04.09.2020 №262; зовнішньоекономічний договір від 20.12.2019 №1220-2019; пакувальний лист від 25.07.2020 №1; рахунок-фактура від 25.07.2020 №YF202008.
Відповідачем 18.09.2020 прийнято рішення про коригування митної вартості від №UA100630/2020/300002/2, оскільки за результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів.
Не погоджуючись із рішеннями відповідача про коригування митної вартості та карткою відмови і вважаючи їх протиправними, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.
Перевіряючи оскаржувані рішення на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховується таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України (далі - МК України) митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи ( ч. 1 ст. 257 МК України).
Стаття 53 МК України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною першою статті 54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Разом з тим, згідно частини 1 статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Відповідно до частини 2 цієї статті основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Заявлена митна вартість у сумі 1188254,25 грн. не була визнана відповідачем у зв`язку з тим, що подані для митного оформлення документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме: відповідно умов контракту від 20.12.2019 №1220-2019 ціна товару в доларах США визначається сторонами Контракту в проформі-інвойсі та підписується обома сторонами. Зазначений документ до митного оформлення не надано. На виконання вимог пп. 2.4, 2.5 Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митного органу з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФС України від 11.09.2015 №689, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України аналогічних товарів. Надані платіжні документи від 19.08.2020 №24, від 07.09.2020 №27, від 16.09.2020 не можуть бути використані для підтвердження заявленої митної вартості у зв`язку з тим, що у графі 70 "Призначення платежу" зазначено інший інвойс, ніж поданий до митного оформлення. Наданий експортний висновок від 14.09.2020 №В-1735 не може бути використано для підтвердження заявленої митної вартості у зв`язку з тим, що: відповідно до Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013 під час підготовки висновку оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків, при цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані із об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна та іншу істотну інформацію. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього. Разом з тим, висновок про вартість оцінюваних товарів ґрунтується на інформації про вартісні характеристики товарів лише із одного джерела. При цьому експертом не проведено аналіз кон`юнктури ринку, не проаналізована інформація про вартісні характеристики товарів із інших джерел. Також експерт не підтверджує числові значення митної вартості.
Позивачем 14.09.2020 було подано відповідачу заяву про затримку (продовження терміну) митного оформлення, яка фактично тривала до 18.09.2020, що передбачено ч. 2 ст. 255 МК України, та додатково надано відповідачу наступні документи: платіжне доручення від 16.09.2020 №27, яким підтверджено 100% оплату товару; прайс-лист продавця, який є виробником каменерізальних верстатів, та підтверджує ціну їх продажу позивачу; експортну декларацію з перекладом, згідно якої вартість експортованої з Китаю продукції відповідає її продажній ціні згідно рахунку-проформи від 16.03.2020 №YF202005, та комерційного інвойсу від 25.07.2020 №YF202008; експертний висновок від 14.09.2020 №В-1735 Житомирської ТПП, згідно якого ринкова вартість каменерізальних верстатів відповідає ціні їх продажу позивачу.
Оцінюючи наведені відповідачем обставини, суд не може визнати їх такими, що доводять правомірність коригування заявленої митної вартості. Натомість, суд вважає, що позивачем під час митного оформлення імпортованого товару було надано усі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості.
Так, судом встановлено, що факт придбання товарів - "каменеоброблювальне обладнання та запчастини до нього" підтверджується контрактом від 20.12.2019 №1220-2019 з фірмою "YUNFU CITY XINDA MACHINERY" (Китай), рахунком-проформою від 16.03.2020 №YF202005, комерційним інвойсом від 25.07.2020 №YF202008, платіжними дорученнями про повну оплату товару від 19.08.2020 №24, від 07.09.2020 №26, від 16.09.2020 №27, сертифікатом про походження від 19.08.2020 № G20MA4UU9JF3W045, коносаментом (морська накладна) №MRF820073103, CMR №100 від 11.09.2020, рахунком №ЧБИ262 від 04.09.2020 та платіжним дорученням від 07.09.2020 №183 про оплату морського фрахту, які зазначені в графі 44 ЕМД№UA100630/2020/617340 і додавалися до неї.
Щодо експертного висновку Житомирської торгово-промислової палати від 14.09.2020 №В-1735, то суд звертає увагу, що відповідно до п. 2 ст. 11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. Відповідач не наділений повноваженнями здійснювати оцінку даного висновку.
Крім того, у висновку зазначено, що при оцінці проведено дослідження документів та маркетинг ринку. У результаті дослідження ринку експерт встановив, що схоже обладнання є в продажу на первинному ринку за кордоном. Ринкова вартість обладнання визначена на підставі аналізу інформації каналів Інтернет і цін на ринку за кордоном. Ціни, зазначені в прайс-листах, базові. При оптовій торгівлі вводяться знижки. Розмір оптових знижок обумовлюється окремо для конкретного покупця з урахуванням кількості. Також експертизою встановлено, що вартість, зазначена в транспортних документах на обладнання однієї одиниці, знаходиться в інтервалі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном, і відповідає його ринковій вартості.
Суд вважає слушними аргументи позивача щодо обґрунтування вибору шостого методу у декларації митної вартості від 14.09.2020, оскільки у митного органу була наявна інформація про ціну на такий товар в базі цінової інформації ДМСУ і була проведена консультація зі спеціалізованим підрозділом. Можливість такого порядку дій передбачена ч. 5 ст. 55 МК України.
Отже, надані декларантом документи підтверджують митну вартість імпортованих товарів.
Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
У рішенні про коригування митної вартості товару згідно митної декларації від 18.09.2020 №UA100630/2020/300002/2 вказано: "Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 МК України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами вартості схожого товару за МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042 і становить 2,17 дол./кг, з дотриманням принципів та критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року".
Відповідно до п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проаналізувавши наведені норми права у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а Верховний Суд дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених ч. 2 ст. 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару за такою декларацією дійсно було імпортовано до України.
При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), має бути доведено, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.
Судом було витребувано МД від 11.09.2020 №UA500020/2020/226042, проте її зміст вказує на те, за цією декларацією розмитнювався інший товар - верстати для свердління, без ЧПК, для цивільного використання, свердлильний верстат, всього 1500 штук, за відсутності даних про виробника. Опис даного товару вказує на неможливість застосування цінових характеристик цієї декларації, оскільки він не відповідає вимогам щодо схожості товару.
Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справи доказів, суд зазначає, що декларантом при митному оформленні товару було подано усі необхідні документи для підтвердження митної вартості товару.
Враховуючи викладене, рішення про коригування митної вартості товарів від 18.09.2020 №UA100630/2020/300002/2 є незаконним і необґрунтованим, оскільки достатніх підстав для здійснення коригування митної вартості у відповідача не було.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Частиною 1 статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 КАС України, суд
Позов Приватного підприємства "Контакт" задовольнити.
Визнати протиправним і скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 18.09.2020 №UA100630/2020/300002/2.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складено у повному обсязі: 20.01.2021.

Суддя Н.М. Майстренко