Справа № 160/8150/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 січня 2021 року Справа № 160/8150/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.,
при секретарі Піддубцеві О.В.,
представника позивача Савченко Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АСМК-ГРУП» до Одеської митниці Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент податкових та митних експертиз ДФС, про визнання протиправними та скасування рішень, -
21.08.2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «АСМК-ГРУП» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Одеської митниці Державної фіскальної служби України (далі - відповідач), в якій позивач просить:
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/8150/19 передана до розгляду судді Віхровій В.С.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/8150/19 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 16.09.2019 року.
10.09.2019 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
В подальшому розгляд справи в підготовчому судовому засіданні відкладено до 07.10.2019 року.
24.09.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло клопотання від представника Одеської митниці Державної фіскальної служби України про проведення засідання в режимі відеоконференції
30.09.2019 року представником відповідача надано суду клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів.
07.10.2019 року представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання.
24.09.2019 року на електронну адресу суду позивачем було надіслане клопотання про призначення товарознавчої експертизи.
В судове засідання, призначене на 16.10.2019 року, з`явились представники сторін.
13.12.2019 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду, засобами поштового зв`язку, надійшло клопотання судового експерта Холодової Ольги Юріївни, про надання матеріалів, необхідних для виконання судової експертизи №5372-19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2019 року клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для виконання судової товарознавчої експертизи, - задоволено, зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" надати фотознімки (у роздрукованому вигляді та на електронних носіях інформації) та/або відеоматеріали об`єктів дослідження належної якості, а саме: об`єкт дослідження, заявлений в 31, 33 графах електронної митної декларації типу "ЕК10АА" №-UА500170/2019/011186; об`єкт дослідження, заявлений в 31, 33 графах електронної митної декларації типу "ЕК10АА" №-UА500170/2019/011185.
27.12.2019 року на виконання ухвали суду від 13.12.2019 року представником позивача додані додаткові документи.
13.02.2020 року на адресу суду надійшло повідомлення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз №5372-19 про неможливість надання висновку судової товарознавчої експертизи.
Підготовче судове засідання у справі призначено на 18.03.2020 року.
18.03.2020 року представником позивача на офіційну електронну адресу суду надійшло клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" про призначення експертизи по справі №160/8150/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" до Одеської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, якою здійснити дослідження хімічного складу товару та визначити його цільове призначення
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2020 року поновлено провадження у справі.
В підготовче судове засідання, призначене на 18.03.2020 року, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
01.06.2020 року, 02.06.2020 року, 11.06.2020 року до суду надійшли клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" про залучення до участі у справі експерта металознавця.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.06.2020 року витребувано від Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз матеріалів адміністративної справи №160/8150/19 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" до Одеської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії для розгляду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" про залучення до участі у справі експерта металознавця.
26.06.2020 року на виконання вимог ухвали суду від 22.06.2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи №160/8150/19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.07.2020 року клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" про залучення експерта металознавця до участі у проведенні експертизи у справі №160/8150/19 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АСМК-ГРУП" до Одеської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії призначено до розгляду в судовому засіданні на 08.07.2020 р. о 13:00 год. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань №8.
В підготовче судове засідання, призначене на 08.07.2020 року, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.11.2020 року поновлено провадження в адміністративній справі №160/8150/19, підготовче судове засідання призначено на 25.11.2020 року.
В підготовче судове засідання, призначене на 25.11.2020 року, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено підготовче судове засідання до 07.12.2020 року.
07.12.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
В підготовче судове засідання, призначене на 07.12.2020 року, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено підготовче судове засідання до 21.12.2020 року.
21.12.2020 року на електронну пошту суду надійшла відповідь на відзив позивача, в якій викладено незгоду з позицію відповідача, заявленій у відзиві, та вказано, що є необхідність проведення відповідної товарознавчої експертизи, про що подавалось відповідне клопотання.
В підготовче судове засідання, призначене на 21.12.2020 року, з`явилась представник позивача, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті на 20.01.2021 року.
В судове засідання, призначене на 20.01.2021 року, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Судом відкладено розгляд справи на 21.01.2021 року.
В судове засідання, призначене на 21.01.2021 року, з`явилась представник позивача, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача та третьої особи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представником позивача заявлено клопотання про зупинення провадження у справі до отримання результатів товарознавчої експертизи, яку проводить Дніпропетровський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2021 року залишено клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю «АСМК-ГРУП» про зупинення провадження у справі без розгляду.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Видами діяльності за КВЕД є: 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (основний); 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; 46.77 Оптова торгівля відходами та брухтом; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення; 38.32 Відновлення відсортованих відходів
107-3 - "Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД";
108-3 - "Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТЗЕД";
203-1 - "Проведення повного митного огляду - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації";
905-3 - "Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД" та направлення проб (зразків) товарів до підрозділу з питань експертизи та досліджень, розташованого в м. Києві;
911-1 - "Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки".
На підставі положень частини 3 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ, пунктів 5, 6 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, Одеська митниця ДФС надіслала уповноваженій особі декларанта засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.
Листом №3242/7/94-94-57-02-02 від 03.06.2019 року Департаментом податкових та митних експертиз ДФС проінформовано Одеську митницю ДФС про продовження терміну досліджень до 22.06.2019 року.
- зразок № 1 являє собою металевий плаский грубо відлитий зливок, нерівної форми завтовшки до 3 см та розміру до 32 см, що має необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалини, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було відрізано частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору. За встановленим хімічним складом зразок № 1 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні Пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 2 являє собою сім металевих грубо відлитих зливків, різної форми розміром до 25 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було вибрано одну частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору. Інші зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За встановленим хімічним складом зразок № 2 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 3 являє собою чотири металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 20 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 3 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 4 являє собою дев`ять металевих грубо відлитих зливків, різної форми розміром до 10 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 4 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 5 являє собою два металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 20 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 5 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 6 являє собою два металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 25 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було відібрано одну частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору. Інші зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За встановленим хімічним складом зразок № 6 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД.
- зразок № 1 являє собою металевий плаский грубо відлитий зливок, нерівної форми завтовшки до 3 см та розміру до 32 см, що має необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалини, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було відрізано частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору за встановленим хімічним складом зразок № 1 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 2 являє собою сім металевих грубо відлитих зливків, різної форми розміром до 25 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було вибрано одну частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору. Інші зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За встановленим хімічним складом зразок № 2 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 3 являє собою чотири металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 20 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 3 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 4 являє собою дев`ять металевих грубо відлитих зливків, різної форми розміром до 10 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 4 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 5 являє собою два металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 20 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість. Зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу. За результатами досліджень якісного елементного складу проби виявлено наступні елементи: залізо (основа), кремній, марганець, сірка. За встановленим хімічним складом зразок № 5 не суперечить поняттю брухт чорних металів (чавуну) в розумінні пояснень до УКТЗЕД;
- зразок № 6 являє собою два металевих грубо відлитих зливки, різної форми розміром до 25 см, що мають необроблену, нерівну, шорстку поверхню, без металевого блиску, наявні пригар та окалина, висока пористість, що характерно для металевих чушок. Для встановлення хімічного складу було відібрано одну частину зразку. На зрізі зразок сріблястого кольору. Інші зливки мають високу пористість та потребують сплавлення для дослідження кількісного хімічного складу.
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті позовних вимог, суд виходить з такого.
Статтею 1 Закону України від 19.09.2013 № 584-VII "Про Митний тариф України передбачено, що Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Частинами 1, 2 статті 67 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VІ визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Згідно з частинами 1, 2 статті 68 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ
ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає: забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.
Частиною першою статті 265 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що декларантом має право виступати при переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України резидент, яким або від імені якого укладено цей договір.
Частиною 1 статті 266 Митного кодексу України від 13.03.2016 № 4495-VІ передбачено, що декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.
Відповідно до частини 5 статті 266 Митного кодексу України від 13.03.2016 № 4495-VІ особа, уповноважена на декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта, має такі самі обов`язки, права і несе таку саму відповідальність, що й декларант.
Згідно з ч.1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Пунктом 1 розділу III "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.
Стандартними правилами 6.3, 6.4 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (дата підписання: 18.05.1973, дата приєднання України: 15.02.2011, дата набрання чинності для України: 15.09.2011) визначено, що при застосуванні митного контролю використовується система управління ризиками. Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, в тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки.
Також відповідно до частин 1-3 статті 318 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VІ митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Частиною 1 статті 320 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Частинами першою, четвертою статті 337 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VІ передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.
Форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) ДФС при проведенні митного контролю та митного оформлення з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.
Посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль та митне оформлення у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов`язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР.
Частиною 2 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Пунктом 2 розділу III "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.
Частиною 1 статті 336 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ визначені форми митного контролю, до яких, зокрема, віднесено: митний огляд (огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян).
Згідно з частиною 2 статті 338 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.
107-4 - "Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД";
108-3 - "Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТЗЕД";
203-1 - "Проведення повного митного огляду - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації";
905-3 - "Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД" та направлення проб (зразків) товарів до підрозділу з питань експертизи та досліджень, розташованого в м. Києві;
911-1 - "Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки".
Відповідно до пункту 4 розділу III "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.
Частиною 3 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що передбачено, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
На підставі положень частини 3 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VІ, пунктів 5, 6 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, Одеська митниця ДФС надіслала уповноваженій особі декларанта засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.
Відтак, наданий позивачем висновок Чорноморського підприємства Одеської регіональної ТПП від 19.12.2018 № 03-8/373 не є належним доказом на підтвердження визначення позивачем коду УКТЗЕД задекларованих товарів.
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:
виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;
виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Отже, згідно з вищезазначеною нормою законодавства України залучення спеціалізованого спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у випадку виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації.
Частинами 1, 2, 8, 9 статті 357 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).
Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів.
Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.
За результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.
Листом №3242/7/94-94-57-02-02 від 03.06.2019 року Департаментом податкових та митних експертиз ДФС проінформовано Одеську митницю ДФС про продовження терміну досліджень до 22.06.2019 року.
Відповідно до правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до нижченаведених правил.
Відповідно до правила 2 Основних правила інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ:
(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
Згідно з правилом 3 Основних правила інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
Відповідно до правила 6 Основних правила інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Згідно з частинами 1, 2 статті 68 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає: забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.
В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 №401, зазначено, що перший метод класифікації наводиться в Правилі 3 а), відповідно до якого товарній позиції, що забезпечує найбільш конкретний опис товарів, надається перевага перед товарною позицією, що дає більш загальний опис. Недоцільно встановлювати жорсткі правила, відповідно до яких можна визначити, чи дає одна товарна позиція більш конкретний опис товару, ніж інша, але в цілому слід зазначити, що: а) товар більш конкретно характеризується за його назвою, ніж за назвою групи товарів; б) якщо товари відповідають опису, що більш чітко ідентифікує їх, то цей опис є конкретнішим ніж той, за яким ідентифікація менш повна.
В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 №401 наявні пояснення до товарної позиції 2619 "Шлак, дрос (крім гранульованого шлаку), окалина та інші відходи виробництва чорних металів" відповідно до яких "Шлаками, що включаються до цієї товарної позиції, є силікати алюмінію, кальцію чи заліза, одержані під час плавлення залізної руди (доменний iлак), під час рафінування передільного чавуна або під час виробництва сталі (конвертерний шлак). До цієї товарної позиції включаються ці шлаки незалежно від того, містять вони чи не містять достатню кількість заліза, щоб добувати з них метал. Але до цієї товарної позиції не включаються фосфатні шлаки („основний шлак" або „томас-шлак"); вони є важливими добривами і включаються до групи 31.
Шлак і дрос використовуються для виробництва цементу і як баласт у будівництві доріг. Шлак, подрібнений і грубо розмелений, як макадам, включається до товарної позиції 2517. До цієї товарної позиції також не включається гранульований шлак (шлаковий пісок) товарної позиції 2618.
Окалина являє собою шматочки оксиду заліза, одержувані в результаті кування, гарячої прокатки і т.д. чорних металів. До цієї товарної позиції також включається колошниковий пил від доменних печей та інші відходи, які одержують від виробництва чавуну і сталі, але не включається металевий брухт, одержуваний у результаті різання, штампування або інших процесів металообробки, який включається до товарної позиції 7204".
Відповідно до Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VІІ (примітка 8 до розділу XV "Недорогоцінні метали та вироби з них") «У цьому розділі наведені нижче терміни означають: (а) "відходи і брухт" - металеві відходи і брухт, одержані у процесі виробництва або механічного оброблення металів, і металеві вироби, які остаточно не придатні для використання за призначенням внаслідок поломки, розрізів, зношення або інших причин».
Відповідно до Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VІІ (примітка 1 (g) до групи 27 "Чорні метали" розділу XV "Недорогоцінні метали та вироби з них") "зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки)" - вироби, грубо відлиті у формі зливків без живильника або утеплювальної надставки чи у формі чушок, що мають явні дефекти поверхні та не відповідають хімічному складу дзеркального чавуну, переробного чавуну або феросплавів".
Відповідно до Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VІІ (примітка 8 до розділу XV "Недорогоцінні метали та вироби з них") до товарна позиція 7204 має назву "Відходи та брухт чорних металів; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки)", та включає в себе товарну категорію 7204 10 00 00 "Відходи та брухт чорних металів; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки): відходи та брухт ливарного чавуну".
В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 №401 наявні пояснення до товарної позиції 7204, відповідно до яких віднесено:
1. (А) «Відходи та брухт».
До цієї товарної позиції включаються відходи та брухт чорних металів, як визначено в Примітці 8 (а) до Розділу XV. Такі відходи і брухт чорних металів різноманітні за природою і, як правило, можуть бути таких видів:
(1) Відходи та брухт у результаті виробництва або механічного оброблення чорних металів (наприклад, обрізки, ошурки та токарна стружка).
(a) Вироби з чорних металів, певно непридатні для використання через поломку, надрізи, знос або з інших причин; з метою задоволення вимог користувачів до розмірів і якості відходи та брухт чорних металів зазвичай підготовляються за допомогою таких процесів: (а) різання ножицями або газовим різаком важких і довгих деталей; (b)пресування в пакети, особливо у разі легковагого брухту, використовуючи, наприклад, гідравлічний прес; (с) розбирання кузовів автомобілів та іншого легковагого брухту, після чого відбувається сортування (можливо, магнітне), щоб одержати досить чистий продукт високої щільності; (сі) дроблення і пресування в брикети ошурок і стружки чорних металів; (е) дроблення старих виробів із заліза.
Відходи та брухт зазвичай використовуються для видобування металу шляхом їхнього переплавлення або для виробництва хімічних продуктів".
2. (В) Зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки). Ці вироби визначені в примітці 1 (g) до цієї групи. До них відносяться зливки або чушки, зазвичай з високолегованої сталі, одержані в результаті переплавлення дрібного брухту (наприклад, шліфувального пилу чи дрібних токарних стружок) і лиття. Вони не прокочуються і застосовуються як добавки у виробництві сталі. Мають шорсткувату і нерівну поверхню з раковинами, тріщинами, вдавлюваннями, які з`явилися внаслідок того, що виливок виготовлявся у зношеній виливниці. Виливок у формі зливка виробляється без ливникової лійки. Внаслідок цього в них немає живильника або літника, при цьому в них нерівна поверхня, іноді у формі жолоба біля верхнього кінця. На цій поверхні часто бувають тріщини у вигляді лунок, в яких можна спостерігати залишки пористого дросу".
Частиною 4 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Пунктами 14, 15, 17, 19 розділу III "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.
Суд зазначає, що не приймає рішення щодо віднесення товару до відповідного коду УКТЗЕД, а лише надає оцінку правомірності прийняття оскаржуваних рішень про визначення коду УКТЗЕД, ввезеного позивачем товару.
Суд зазначає, що не можуть бути прийняті до уваги посилання позивача на висновки Дніпропетровської торгово-промислової палати № ЗЕД-002 від 10.01.2019, № ЗЕД-4 від 15.01.2019 року, оскільки згідно зі статтею 11 Закону України від 02.12.1997 №671/97-ВР "Про торгово-промислові палати в Україні" палати мають право проводити експертизу щодо якості, кількості, комплектності товару, а отже відповідь на питання до якого коду за УКТЗЕД має відноситися товар, не входить у компетенцію торгово-промислових палат.
Відповідно до підпунктів 1.2, 1.3 пункту 1 розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності належить до основних завдань товарознавчої експертизи. При цьому питання: "Яким характеристикам відповідає товар згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності?" відноситься до основних питань товарознавчої експертизи.
У висновках Дніпропетровської торгово-промислової палати №ЗЕД-002 від 10.01.2019 року, №ЗЕД-4 від 15.01.2019 року зазначено, що вони складені на підставі представлених документів, а не зразків самого товару.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Вищого адміністративного суду від 03.04.2012 року у справі №2а-5262/10/1670 суд касаційної інстанції зазначив, що відповідно до ч.1 ст. 11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", торгово-промислові палати мають право, зокрема, проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість. Таким чином, вирішення питання, чи належить товар до того, чи іншого товарного коду за УКТЗЕД, до компетенції торгово-промислових палат не входить.
У справі №2а-309/12/2070 Вищий адміністративний суд України вказує, що відповідно до ст. 11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" прийняття рішень про визначення коду товарів згідно з УКТЗЕД не відноситься до повноважень торгово-промислових палат. Торгово-промислова палата має право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних), їх вартості. Вказана норма не передбачає права торгово-промислової палати визначати коди УКТЗЕД при здійсненні експортно- імпортних операцій. Відповідно до спеціального митного законодавства, питання про визначення кодів УКТЗЕД відноситься виключно до компетенції митних органів.
Аналогічно у справі № 2а-6830/10/0470 суд касаційної інстанції вказав, що згідно з частиною першою ст. З Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн. Частина другої цієї статті серед завдань торгово-промислових палат не передбачає визначення відповідності товару тій чи іншій товарній позиції УКТЗЕД.
Таким чином, позивачем в обґрунтування протиправності оскаржуваних рішень не надано суду жодного належного доказу на підтвердження правомірності заявленого коду УКТЗЕД.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.
При цьому, суд виходить з положень, закріплених в п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень, де вказано, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно з ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 січня 2021 року.

Суддя В.С. Віхрова