Справа № 520/12556/2020
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2021-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 р.Справа № 520/12556/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., м. Харків, повний текст складено 07.10.2020 року по справі № 520/12556/2020

за позовом ОСОБА_1

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Головного спеціаліста із питань запобігання та виявлення корупції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Гайдака Валенини Василівни

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Головного спеціаліста із питань запобігання та виявлення корупції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг ОСОБА_2 , в якому просив суд:

- визнати бездіяльність головного спеціаліста із питань запобігання та виявлення корупції НКРЕКП В.В. Гайдак при розгляді нею Повідомлення позивача від 10.05.2020 року, не у відповідності вимогам ч. 3 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції», протиправною;

- зобов`язати НКРЕКП зареєструвати Повідомлення позивача 10.05.2020 року з доданими документами, після чого передати його на розгляд відповідно положень ч. 3 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції» уповноваженій на те особі;

- зобов`язати НКРЕКП направити позивачу повідомлення про прийняття та реєстрацію Повідомлення позивача від 10.05.2020 року;

- зобов`язати НКРЕКП провести попередню перевірку інформації, викладеної у Повідомленні позивача від 10.05.2020 року, та прийняти рішення по результатам попередньої перевірки відповідно до вимог чинного законодавства;

- зобов`язати НКРЕКП надати позивачу детальну письмову інформацію про результати проведення попередньої перевірки Повідомлення позивача від 10.05.2020 року, як того вимагає ч. 3 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції».

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачеві.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, порушив норми матеріального та процесуального права, оскільки безпідставно відмовив у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за поданий позов та залишив його без руху. Вказує, що ставка судового збору за подання позову складає 4202,00 грн, тому були наявні підстави для задоволення поданого позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позову, оскільки розмір судового збору перевищує 5% річного доходу позивача за 2019 рік.

Сторони по справі в розумінні вимог Кодексу адміністративного судочинства України повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи у їх сукупності , вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи заявлений позов без руху, суд першої інстанції вказав на те , що предметом позову у даній справі є 5 (п`ять) вимог немайнового характеру, які фактично стосуються розгляду заяви (повідомлення про корупцію) позивача від 10.05.2020 року та є похідними, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 840,80 грн. Заявником не надано жодних доказів відсутності достатніх коштів для оплати судового збору або доказів незадовільного майнового стану, натомість, позивачем надано довідку про доходи № 3777 8175 2756 2716 від 19.06.2020 року, видану Головним управлінням пенсійного фонду в Харківській області, відповідно до якої розмір пенсії ОСОБА_1 за період січень 2019 - грудень 2019 складає 25776,02 грн, 5% яких є більше за розмір судового збору та залишив без задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по даній справі.

Судом першої інстанції встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Копію ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 про залишення позову без руху отримано позивачем 01.10.2020, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 14).

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що недоліки позовної заяви, визначені судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем не усунуті, докази сплати судового збору у встановленому розмірі суду не надані, строк для усунення вказаних недоліків і надання доказів сплати судового збору - закінчився, а тому позовна заява з доданими до неї документами підлягає поверненню позивачеві.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, слід сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімуму для працездатних осіб у місячному розмірі: з 1 січня - 2102 гривень.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, згідно з п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога - це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже, законодавством на позивача покладено обов`язок сплатити судовий збір за заявлені ним у позові основні вимоги у порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Водночас, похідні вимоги окремо судовим збором не оплачуються, що відповідає практиці Верховного Суду, викладеній в ухвалах від 25.06.2018 у справі № 800/467/17, від 03.07.2018 у справі № 826/4079/17.

Перевіряючи доводи апелянта, колегія суддів встановила, що у позовній заяві по даній справі позивачем заявлено п`ять вимог немайнового характеру, одна з яких є основною, а саме: вимога про визнання протиправною бездіяльність головного спеціаліста із питань запобігання та виявлення корупції НКРЕКП В.В. Гайдак при розгляді нею Повідомлення позивача від 10.05.2020 року.

Вимоги позовної заяви про зобов`язання НКРЕКП зареєструвати Повідомлення позивача 10.05.2020 року з доданими документами, після чого передати його на розгляд відповідно положень ч. 3 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції» уповноваженій на те особі; направити позивачу повідомлення про прийняття та реєстрацію Повідомлення позивача від 10.05.2020 року; провести попередню перевірку інформації, викладеної у Повідомленні позивача від 10.05.2020 року, та прийняти рішення по результатам попередньої перевірки відповідно до вимог чинного законодавства; надати позивачу детальну письмову інформацію про результати проведення попередньої перевірки Повідомлення позивача від 10.05.2020 року, як того вимагає ч. 3 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції», є похідними вимогами, оскільки їх задоволення безпосередньо залежить від задоволення вищезазначеної основної вимоги.

Судовий збір за основну позовну вимогу у цій справі становить 840,80 грн.

Враховуючи наведене , доводи апелянта про наявність підстав для визначення судового збору за подану позовну заяву в розмірі 4202,00 грн. є помилковими

Доводи апеляційної скарги про неправомірну відмову судом першої інстанції в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання позову, яка стала підставою для залишення позову без руху і, в подальшому, повернення позову без розгляду, є безпідставними , виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав законодавством не визначено.

Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан скаржника.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно довідки про доходи № 3777 8175 2756 2716 від 19.06.2020, виданої Головним управлінням пенсійного фонду в Харківській області, вбачається, що розмір пенсії ОСОБА_1 за період січень 2019 - грудень 2019 складає 25776,02 грн.

Колегія суддів зазначає, що розмір судового збору, що підлягав сплаті за подання позову, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 28.09.2020 про залишення позовної заяви без руху у встановлений судом строк не виконані, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позову в порядку, передбаченому до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, переглянувши ухвалу суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що при прийнятті оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції дійшов правильних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував норми матеріального та процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Доводи позивача не спростовують висновків суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року по справі № 520/12556/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 18.01.2021 року