Справа № 540/1689/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/1689/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Абрамовій К.В.,

за участю представників:

позивача - Віштала Д.А.

відповідача - Демченко О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАОПТСТРОЙ" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA 508040/2020/000091/2 від 15.06.2020 р.,

встановив:

І. Зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю МЕГАОПТСТРОЙ (надалі позивач, ТОВ МЕГАОПТСТРОЙ) звернулося до суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби (надалі - відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби № UA508040/2020/000091/2 від 15.06.2020 року про коригування митної вартості товарів.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що з метою митного оформлення товару, отриманого згідно контракту № 1/20 У від 17.02.2020 року, укладеного з ТОВ «Планета Дверей», ТОВ МЕГАОПТСТРОЙ на підставі митної декларації UA508040/2020/004913 від 15.06.2020 року самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту, яка склала 24550,04 дол. США у відповідності до статей 57-58 Митного кодексу України. Позивач стверджує, що на підтвердження числових значень складових митної вартості товару до митного органу було надано усі необхідні та достатні документи, передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, які чітко ідентифікували товар та містили всі відомості складових митної вартості товарів. Проте, в порушення норм Митного кодексу України відповідач безпідставно прийняв оскаржуване рішення та неправомірно застосував другий метод визначення митної вартості вказаних товарів, що зумовило позивача надмірно сплатити суму ПДВ 3806,88 грн. Зокрема, позивач вказує, що оскаржуване рішення відповідача не містить конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, а також причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, оскільки митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженим. При цьому, позивач наголошує, що обставини, на які відповідач вказує в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, жодним чином не спростовують митної вартості, яка була зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для коригування такої митної вартості.

28.07.2020 року представником відповідача надано до суду відзив на позов, яким заперечує проти його задоволення, вказуючи на те, що за результатами перевірки правильності визначення митної вартості за митною декларацією № UA508040/2020/004913 поданою ТОВ "МЕГАОПТСТРОЙ", митним органом було встановлено, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано у зв`язку з наявністю у поданих документах розбіжностей та невідповідностей. Зокрема, згідно правил ІНКОТЕРМС на умовах поставки FCA продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Однак позивачем інформацію про страхування товару покупцем не надавалася, як окрема складова митної вартості не заявлялася. Предметом контракту від 17.02.2020 р. № 1/20 У є товар по номенклатурі, кількості та цінам, у відповідності до товаросупровідних документів. Пунктом 1.5 контракту визначений перелік товаросупровідних документів, що продавець зобов`язується передати покупцеві., в тому числі специфікацію. Серед документів, наданих митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості, специфікація відсутня. Додатковою угодою від 03.06.2020 р. до контракту визначено, що покупцеві надається знижка 95 % на виставкові зразки продукції, зокрема, на дверні полотна ВР Fortuna Ultra Tech жемчуг японський SN 800, ВР Fortuna Ultra Tech cep каледония LKBBlack 800, ВР Fortuna Ultra Tech сосна Наполи SN 800, ціна продажу яких відображена у рахунку-фактурі від 08.06.2020 р. № УТ-265. При цьому, порівнюючи базові ціни (ціни без знижки), вказані і рахунку-фактурі від 02.05.2020 р. № УТ-208, який оплачений покупцем платіжним дорученням від 15.05.2020 р. № 14, рівень знижки не відповідає обумовленому у додатковій угоді. Внаслідок цього митну вартість було скориговано та визначено за другим методом за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно рішення від 15.06.2020 р. № UA508040/2020/000091/2, де за основу скоригованої вартості товару взято рахунок самого декларанта від 02.05.2020 р. № УТ-208. Звертаю увагу на те, що позивачем до позовної заяви додано специфікацію до договору купівлі-продажу від 17.02.2020 р. № 1/20, згідно якої загальна вартість товару складає 25748,14 доларів США, що відповідає рахунку від 02.05.2020 р. № УТ-208 і платіжному дорученню, оплаченому позивачем за вказаним договором та цінам, за якими скориговано митну вартість товару.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 06.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, якою передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. (ст. 258 КАС України).

02.04.2020 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

17.07.2020 набув чинності Закон України № 731-IX від 18 червня 2020 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", пунктом 2 розділу ІІ цього Закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Тобто, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом - 06.08.2020.

Ухвалою суду від 28.08.2020 року вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 22.10.2020 р.

22.10.2020 року судом, без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, оголошено перерву в судовому засіданні до 10.11.2020 р. з метою надання додаткових доказів.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці за сімейними обставинами, судове засідання призначено на 03.12.2020 р.

В судовому засіданні 03.12.2020 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 17.02.2020 року між продавцем - ТОВ «Планета дверей» та покупцем - ТОВ "МЕГАОПТСТРОЙ" укладено договір купівлі-продажу № 1/20 У, відповідно до якого продавець зобов`язується на умовах FСА продати, а покупець оплатити та прийняти товар дверні полотна в номенклатурі, кількості і цінам, згідно супровідних документів.

Для здійснення митного оформлення товару, поставленого за вказаним контрактом, позивачем через представника ФОП ОСОБА_1 до сектору митного оформлення митного поста "Херсон - центральний" Чорноморської митниці Держмитслужби було подано: митну декларацію № UA508040/2020/004913, відповідно до якої митна вартість товарів, визначена позивачем за ціною контракту, склала 24550,04 дол. США.

Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальні листи №264 від 08.06.2020 року, №265 від 08.06.2020 року;

- рахунок-проформу №УТ-208 від 02.05.2020 року;

-рахунки-фактури (інвойси) №УТ-264, №УТ-265 від 08.06.2020 року;

- автотранспортна накладна №039447 від 10.06.2020 року;

- сертифікат про походження товару № від 09.06.2020 року;

- банківський платіжний документ, що стосується товару, №14 від 15.05.2020 року;

- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг №УС-00126 від 11.06.2020 року;

- документ, що підтверджує вартість перевезення, №126 від 11.06.2020 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 03.06.2020 року;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №1/20 У від 17.02.2020 року;

- договір про надання послуг митного брокера №29/08/19 від 29.08.2019 року;

- договір про перевезення №030620 від 03.06.2020 року;

- договір про перевезення б/н від 01.01.2018 року;

- договір про перевезення №УС-00320 від 03.06.2020 року;

- митна декларація країни відправлення №10013160/100620/0292139;

-митна декларація № UA508040/2020/004913 від 15.06.2020 року.

Під час перевірки митної декларації у зв`язку з тим, що подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості, позивачу було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:

1) платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

2) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;

3) додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності;

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс листи);

6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини..

Крім того, декларанту роз`яснено, що відповідно до ч.6 ст.53 МК України він може за власним бажанням подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

У відповідь на повідомлення митного органу стосовно надання додаткових документів, позивачем вказано на відсутність інших документів.

У зв`язку з ненаданням декларантом витребуваних документів після проведеної консультації Чорноморською митницею Держмитслужби прийнято рішення від 15.06.2020 року №UA508040/2020/000091/2 про коригування митної вартості товарів за другим методом ціною договору ідентичних операцій з ідентичними товарами, що призвело до додаткових витрат з боку позивача при сплаті митних платежів в загальній сумі 3806,88 грн. та стало підставою звернення до суду з вказаним позовом.

Товар, який надійшов на адресу ТОВ "МЕГАОПТСТРРОЙ", випущено у вільний обіг із застосуванням фінансових гарантій на суму переплати митних платежів відповідно до розділу Х Митного кодексу України.

V. Норми права, які застосував суд

Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу, як це передбачено у статті 7 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI ( надалі МК України).

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частина 1 статті 51 цього Кодексу передбачає, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (ч.2 ст.52 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (ч.3 ст.53 МК України).

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч.4 ст.53 МК України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу (частини 1 - 3 ст.54 МК України).

Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України).

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю (ч.5 ст.54 МК України).

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч.6 ст.54 МК України).

Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (ч.5 ст.55 МК України).

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до ст.62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до ст. 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частини 2-6 статті 57 МК України).

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень ч. 10 цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частини 4-5 статті 58 МК України).

VI. Оцінка суду

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

При цьому, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, підставою для коригування заявленої декларантом митної вартості товару є подання останнім не всіх документів для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності, а саме:

- згідно правил ІНКОТЕРМС на умовах поставки FCA продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Однак позивачем інформацію про страхування товару покупцем не надавалася, як окрема складова митної вартості не заявлялася;

- предметом контракту від 17.02.2020 р. № 1/20 У є товар по номенклатурі, кількості та цінам, у відповідності до товаросупровідних документів. Пунктом 1.5 контракту визначений перелік товаросупровідних документів, що продавець зобов`язується передати покупцеві, в тому числі специфікацію. Серед документів, наданих митному органу для підтвердження заявленого рівня митної вартості, специфікація відсутня;

- додатковою угодою від 03.06.2020 р. до контракту визначено, що покупцеві надається знижка 95 % на виставкові зразки продукції, зокрема, на дверні полотна ВР Fortuna Ultra Tech жемчуг японський SN 800, ВР Fortuna Ultra Tech cep каледония LKBBlack 800, ВР Fortuna Ultra Tech сосна Наполи SN 800, ціна продажу яких відображена у рахунку-фактурі від 08.06.2020 р. № УТ-265. При цьому, порівнюючи базові ціни (ціни без знижки), вказані і рахунку-фактурі від 02.05.2020 р. № УТ-208, який оплачений покупцем платіжним дорученням від 15.05.2020 р. № 14, рівень знижки не відповідає обумовленому у додатковій угоді;

- на вимогу митного органу декларантом неподані наступні документи: копію митної декларації країни відправлення, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, банківські платіжні документи.

Надаючи оцінку вищенаведеним доводам митного органу, покладеним в основу прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів суд зазначає наступне.

Вимагаючи від декларанта відомості про розмір понесених витрат на страхування, митний орган не врахував, що за умовами поставки товару позивачу - FCA правил Інкотермс - 2010 страхування товару є необов`язковим. Термін FCA (Інкотермс 2010) передбачає, зокрема, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. У свою чергу, покупець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого місця, окрім випадків, коли договір перевезення укладено продавцем відповідно до статті А.3 «а».

Як свідчать матеріали справи, на підтвердження транспортування товару позивачем надано договір № 030620 від 03.06.2020 р. про перевезення вантажів та довідку ФОП ОСОБА_2 про транспортні витрати № 126 від 11.06.2020 року, відповідно до якої страхування вантажу не здійснювалось.

Оскільки страхування товару не здійснювалося, то і вимога відповідача про ненадання позивачем документів, що підтверджують страхування, є безпідставною.

Твердження відповідача про ненадання позивачем копії митної декларації країни відправлення не відповідає дійсності, так як ТОВ «МЕГАОПТСТРОЙ» надавалася така декларація від 10.06.2020 р. № 10013160/100620/0292139, про що свідчить опис документів, наданих для митного оформлення товарів.

Щодо посилання відповідача на те, що декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд вважає їх безпідставними, оскільки такі документи згідно з частиною другою статті 53 МК України не є обов`язковими.

В той же час суд погоджується з висновками митного органу, що надані позивачем для митного оформлення товарів, документи містять розбіжності. Так, у МД № UA508040/2020/004913 від 15.06.2020 року митна вартість товарів визначена позивачем у сумі 24550,04 дол. США. Між тим, визначена позивачем митна вартість товарів не відповідає ціні, вказаній у рахунку № УТ-208 від 02.05.2020 р., що оплачений ТОВ «МЕГАОПТСТРОЙ» платіжним дорученням № 14 від 15.05.2020 р., відповідно до яких вартість товарів складає 25748,14 доларів США.

Крім того, згідно специфікації до договору купівлі-продажу № 1/20 У від 17.02.2020 року загальна вартість товарів становить 25748,14 доларів США, що відповідає рахунку № УТ-208 від 02.05.2020 р. та платіжному дорученню № 14 від 15.05.2020 року.

Суд зауважує, що п.2.4 договору купівлі-продажу № 1/20 У від 17.02.2020 року ціна за одиницю товару вказана в специфікації або інвойсі на кожну партію товара.

З вищевикладеного слідує, що задекларована позивачем митна вартість товарів у сумі 24550,04 доларів США не відповідає фактично сплаченій ТОВ «МЕГАОПТСТРОЙ» за ці товари ціні 25748,14 доларів США, яка підтверджена наданими позивачем митному органу розрахунковими документами.

За таких обставин відповідачем правомірно скориговано митну вартість товарів за другим методом за ціною договору щодо ідентичних товарів на підставі поданого самим позивачем рахунку № УТ-208 від 02.05.2020 року.

Отже, висновки відповідача щодо наявності розбіжностей у наданих митному органу документах є обґрунтованими, а подальше коригування його вартості є правомірним.

VII. Висновок суду

Частиною 1 ст.73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Надавши оцінку усім доказам в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відповідач належними та допустимими доказами довів правомірність рішення про коригування митної вартості товару за другим методом за ціною договору щодо ідентичних товарів, відповідно до якого митну вартість визначено на підставі рахунку від 02.05.2020 року № УТ-208, яким надано самим позивачем при митному оформленні товару.

Таким чином, суд дійшов висновку про правомірність рішення митного органу про коригування митної вартості товарів № UA508040/2020/000091/2 від 15.06.2020 року, а тому позов задоволенню не підлягає.

VIII. Розподіл судових витрат.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, відсутні підстави для розподілу судових витрат відповідно до приписів статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАОПТСТРОЙ" (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Нестерова, буд. 2-в, ) до Чорноморської митниці Держмитслужби (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, буд. 13, ) про визнання протиправним та скасування рішення Чорноморської митниці Держмитслужби № UA508040/2020/000091/2 від 15.06.2020 року про коригування митної вартості товарів - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

У зв`язку з перебуванням судді на лікарняному та відпустці за сімейними обставинами повний текст рішення виготовлений та підписаний 18 січня 2021 р.

Суддя В.А. Дубровна

кат. 108020200