Справа № 360/3532/20
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2021-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

11 січня 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3532/20

Луганський окружний адміністративний суд у складі

судді Пляшкової К.О.,

за участю

секретаря судового засідання Моспанюк Є.С.

представників

позивача Ульмінської О.В. (самопредставництво),

відповідача Кондратенко В.А. (самопредставництво),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за позовом Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 23 вересня 2020 року надійшов позов Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області (далі позивач, замовник) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку Управління Північно-східного офісу Державної аудиторської служби в Луганській області, на підставі наказу від 31 серпня 2020 року № 54 про початок проведення моніторингу закупівлі за ідентифікатором закупівлі: UА-2020-06-17-000001-а по предмету за кодом ДК 021:2015 - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, яка проведена позивачем.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 31 серпня 2020 року о 10:46 в електронній системі закупівель «Рrozorro» опубліковано наказ від 31 серпня 2020 року № 54 про початок проведення моніторингу закупівлі за ідентифікатором закупівлі: UА-2020-06-17-000001-а по предмету за кодом ДК 021:2015 - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, замовником якої є Троїцька селищна рада Троїцького району Луганської області. За результатами проведення моніторингу 08 вересня 2020 року оприлюднено висновок, в якому вказано, що оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції чим порушено вимоги пункту 8 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі»; відсутній зразок підпису особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції; переможець не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивач з таким висновком результатів моніторингу не згоден, оскільки на момент розміщення інформації щодо закупівлі електронна форма оголошення не містила електронного поля щодо визначення інформації про мову, тому відсутність такої інформації не може вважатися порушенням з боку замовника. Більш того, замовником у пункті 7 розділу І тендерної документації визначено, що вся інформація в електронній системі закупівель розміщується українською мовою.

Відсутність зразка підпису особи, уповноваженої на підписання тендерної документації віднесена замовником до формальних (несуттєвих) помилок, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції, які не впливають на зміст пропозиції, оскільки документи надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Також позивач зазначає, що переможцем надано підтвердження, передбачене статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі», а допущені технічні помилки чи описки не призводять до відхилення пропозиції. Крім того, у складі тендерної пропозиції учасника міститься довідка № 815/3 з інформацією про відповідність учасника вимогам статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та відсутність обставин щодо невиконання зобов`язань за раніше укладеним договором про закупівлю з Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області, які призвели б до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Окрім цього, замовником з цим переможцем раніше не укладались договори та їх дострокового розірвання не було. Вказане свідчить, що у замовника були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції, тому замовник не зобов`язаний відхиляти пропозицію переможця процедури закупівлі.

З вищевикладених підстав позивач вважає висновок відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою від 28 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху (том 2 арк. спр.102-103).

Позивачем 05 жовтня 2020 року подано уточнений позов (том 2 арк. спр. 106-118).

Ухвалою від 12 жовтня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду після усунення її недоліків та відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, по справі призначено підготовче засідання (том 2 арк. спр. 127-128).

Від відповідача 02 листопада 2020 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав (том 2 арк. спр. 133-145).

Так, відповідно до наказу від 31 серпня 2020 року № 54 на підставі пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі - Управління) прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі робіт з капітального ремонту ділянки автомобільної дороги по вул. 411-ї Стрілкової дивізії, смт Троїцьке, Троїцький р-н, Луганська обл. (ДК 021:2015: 45230000-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (інформацію опубліковано в інформаційно телекомунікаційній системі «Рrozorro» за ідентифікатором закупівлі: UА-2020-06-17-000001-а), проведеної Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області (далі - Замовник), який оприлюднено в електронній системі закупівель 31 серпня 2020 року.

За результатами моніторингу складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який 08 вересня 2020 року оприлюднено в електронній системі закупівель. Відповідно до висновку Управлінням виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в частині складання форм документів у сфері публічних закупівель та в частині не відхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону. В пункті 3 розділу II висновку зазначено зобов`язання щодо усунення замовником виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Проте, замовником станом на 30 жовтня 2020 року порушення не усунуто та договір від 14 серпня 2020 року № 192 не розірвано.

Проведеним моніторингом встановлено відсутність в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, є порушенням вимог пункту 8 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі».

Моніторингом відповідності тендерної пропозиції ТОВ «ДАНКО» (далі - переможець) вимогам тендерної документації замовника встановлено, що в тендерній пропозиції відсутній зразок підпису особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції, чим порушено вимоги пункту 1 Розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації, тому така тендерна пропозиція відповідно до вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» мала бути відхилена замовником.

Також переможцем надано довідку від 29 липня 2020 року № 939/1 щодо відсутності обставини щодо невиконання зобов`язань за раніше укладеними договорами про закупівлю з ДП «Служба автомобільних доріг у Волинській області», яка не є замовником. Таким чином, переможець не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», тому відповідно до абзацу 2 пункту 3 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник мав відхилити тендерну пропозицію переможця.

Встановлення Управлінням вищевказаних порушень свідчить про відсутність підстав для скасування оскаржуваного висновку про результати моніторингу.

Позивачем 09 листопада 2020 року подано відповідь на відзив (том 2 арк. спр. 211-213).

Ухвалою від 09 грудня 2020 року задоволено клопотання позивача про виклик свідка, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні (том 2 арк. спр. 217).

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити повністю з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві.

Свідок ОСОБА_1 , провідний спеціаліст відділу бухгалтерського обліку та звітності Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області, повідомила, що вона є секретарем тендерного комітету позивача. Свідок наполягала, що замовником проведено закупівлю робіт, моніторинг якої здійснений відповідачем, із дотриманням вимог законодавства. Надала пояснення, аналогічні обставинам, викладеним у позовній заяві та відповіді на відзив.

Заслухавши пояснення представників сторін, свідка, дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив таке.

Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області 17 червня 2020 року в інформаційно телекомунікаційній системі «Рrozorro» розміщено оголошення про проведення відкритих торгів за ідентифікатором UА-2020-06-17-000001-а, вид предмета закупівлі: капітальний ремонт ділянки автомобільної дороги по вул. 411-ї Стрілкової дивізії, смт Троїцьке, Троїцький р-н, Луганська обл. (ДК 021:2015: 45230000-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (том 1 арк. спр. 17-22).

Згідно з реєстром отриманих тендерних пропозицій замовником отримано тендерні пропозиції від ТОВ «ІБК Енерготехнобуд» (код за ), ТОВ «Данко» (код за ), ТОВ «Євро-Буд Компані» (код за ) (том 1 арк. спр. 74).

За даними протоколу розкриття тендерних пропозицій замовником відхилено тендерні пропозиції ТОВ «ІБК Енерготехнобуд» та ТОВ «Євро-Буд Компані», тендерна пропозиція ТОВ «Данко» відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації (том 1 арк. спр. 75-77).

Згідно з протоколом засідання тендерного комітету замовника від 27 липня 2020 року переможцем відкритих торгів визнано ТОВ «Данко» (том 1 арк. спр. 236-242).

Відповідно до протоколу засідання тендерного комітету замовника від 14 серпня 2020 року за результатами обговорення вирішено укласти 14 серпня 2020 року договір з переможцем процедури закупівлі ТОВ «Данко» (том 2 арк. спр. 91-95).

Між замовником та переможцем відкритих торгів укладено договір про закупівлю робіт від 14 серпня 2020 року № 192 (том 2 арк. спр. 25-40).

Також 14 серпня 2020 року замовником складено звіт про результати проведення процедури закупівлі UА-2020-06-17-000001-а (том 2 арк. спр. 41-44).

За наказом від 31 серпня 2020 року № 54, оприлюдненим в інформаційно телекомунікаційній системі «Рrozorro» 31 серпня 2020 року, Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі - Управління) розпочато моніторинг процедури закупівлі робіт з капітального ремонту ділянки автомобільної дороги по вул. 411-ї Стрілкової дивізії, смт Троїцьке, Троїцький р-н, Луганська обл., за ідентифікатором закупівлі: UА-2020-06-17-000001-а з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (том 2 арк. спр. 146-147).

За результатами моніторингу закупівлі UА-2020-06-17-000001-а Управлінням складено висновок від 07 вересня 2020 року № 213 (том 2 арк. спр. 148-150).

Як вказано в висновку, за результатами моніторингу правильності заповнення форми документів встановлено, що оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушені вимоги пункту 8 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі».

Моніторингом відповідності тендерної пропозиції ТОВ «Данко» вимогам тендерної документації замовника встановлено, що учасником у складі своєї пропозиції надано форму «Тендерна пропозиція» від 01 липня 2020 року № 851/10, в якій відсутній зразок підпису особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції, чим порушено вимоги пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.

Також встановлено, що згідно з Додатком № 2 тендерної документації замовником вимагалося надання переможцем процедури закупівлі у строк, що не перевищує 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, довідку складену у довільній формі, що підтверджує відсутність підстави, передбаченої абзацом 1 частини другої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», або інформації у довільній формі, що підтверджує вжиття заходів для доведення надійності учасника, згідно з абзацом 2 частини другої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Проте, ТОВ «Данко» як переможець не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

За результатами аналізу питання розгляду та оцінки тендерних пропозицій встановлено порушення замовником вимог пунктів 2, 3 частини першої статті 31 та пункту 3 частини другої статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління зобов`язало замовника усунути виявлені порушення в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно з витягом з електронної системи закупівель за ідентифікатором закупівлі UА-2020-06-17-000001-а, висновок щодо результатів моніторингу закупівлі опублікований в електронній системі закупівель 08 вересня 2020 року. Замовником 15 вересня 2020 року опубліковано заперечення на висновок (том 2 арк. спр. 20-24).

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною другою статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 № 922-VІІІ «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VІІІ).

Статтею 1 Закону № 922-VІІІ визначено, що у цьому законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

авторизований електронний майданчик - авторизована Уповноваженим органом інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет (пункт 1);

веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього (пункт 5);

електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 7);

моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14).

Пунктом 1 частини першої статті 2 Закону № 922-VІІІ визначено, що до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 3 Закону № 922-VІІІ цей Закон застосовується до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Абзацами 1 та 2 частини першої статті 8 Закону № 922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 8 Закону № 922-VІІІ рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Частиною третьою статті 8 Закону № 922-VІІІ визначено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Згідно з частиною шостою статті 8 Закону № 922-VІІІ за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VІІІ у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абзацу 2 частини восьмої статті 8 Закону № 922-VІІІ протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина дев`ятнадцята статті 8 Закону № 922-VІІІ).

Пунктом 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VІІІ визначено, що основними функціями Уповноваженого органу є розроблення та затвердження: примірної тендерної документації; примірного положення про уповноважену особу; примірного положення про тендерний комітет; примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі; примірної методики визначення вартості життєвого циклу; порядку визначення предмета закупівлі; порядку розміщення інформації про публічні закупівлі; особливості закупівель за рамковими угодами та їх укладення; форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції; порядку організації тестування уповноважених осіб; переліку формальних помилок.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 10 Закону № 922-VІІІ замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.

Доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики (абзац 1 частини шостої статті 10 Закону № 922-VІІІ).

Відповідно до частини першої статті 12 Закону № 922-VІІІ електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам. Обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням цілісності даних про учасників і їхніх тендерних пропозицій/пропозицій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій/пропозицій.

Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» (частина третя статті 12 Закону № 922-VІІІ).

Частиною восьмою статті 12 Закону № 922-VІІІ визначено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Згідно з частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у частині другій цієї статті, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків.

Якщо замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

Відповідно до частини першої статті 21 Закону № 922-VІІІ оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Згідно з пунктом 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VІІІ оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону № 922-VІІІ у тендерній документації зазначаються такі відомості: інструкція з підготовки тендерних пропозицій (пункт 1); мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції (пункт 13); опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки (пункт 19).

Частиною п`ятою статті 22 Закону № 922-VІІІ визначено, що замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису.

Згідно з абзацом 1 частини першої статті 26 Закону № 922-VІІІ тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника:

не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

є такою, строк дії якої закінчився.

Згідно з абзацом 2 пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Пунктом 3 частини другої статті 32 Закону № 922-VІІІ встановлено, що тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VІІІ договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі (частина четверта статті 41 Закону № 922-VІІІ).

Частиною першою статті 43 Закону № 922-VІІІ визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

З вищеописаних письмових доказів судом встановлено, що керівником Управління (структурний підрозділ міжрегіонального територіального органу Держаудитслжби) 31 серпня 2020 року прийнято наказ (рішення) № 54 про початок моніторингу закупівель, у тому числі й UА-2020-06-17-000001-а, здійсненої Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області. Як вказано в переліку процедур закупівель, який є додатком до цього наказу, підставою для здійснення моніторингу є виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, тобто підстава, що визначена пунктом 4 частини другої статті 8 Закону № 922-VІІІ. Тому твердження позивача про відсутність у відповідача підстав для здійснення моніторингу закупівлі не відповідають фактичним обставинам.

Що стосується тверджень позивача про не зазначення підстав моніторингу в самому наказі та у висновку, суд вважає їх необґрунтованими з тих підстав, що перелік процедур, в якому наведено ідентифікатори закупівель, що підлягають моніторингу, як вже вищевказано, є додатком до наказу, тобто його невід`ємною частиною. Також частина сьома статті 8 Закону № 922-VІІІ, якою встановлено обов`язкові для зазначення у висновку відомості, не вимагає зазначення підстав для проведення моніторингу.

Щодо тверджень позивача про призначення моніторингу закупівлі через значний проміжок часу після проведення закупівлі та укладення відповідної угоди з переможцем, суд зазначає, що згідно з абзацом 2 частини першої статті 8 Закону № 922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом всієї процедури закупівлі, укладення договору та його дії. Судом встановлено, що, як на час винесення наказу про проведення моніторингу договір, так і на час складання оскаржуваного висновку, укладений між позивачем та переможцем конкурсу договір ще діяв, роботи за цим договором у повному обсязі виконані не були.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що моніторинг закупівлі UА-2020-06-17-000001-а призначений та здійснений відповідачем із дотриманням вимог статті 8 Закону № 922-VІІІ, тому є правомірним.

Щодо виявлених в ході моніторингу порушень, суд зазначає таке.

Так, відповідачем у висновку вказано, що позивачем порушено вимоги пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VІІІ, оскільки в оголошенні про проведення відкритих торгів відсутня інформація про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Однак, суд не погоджується з такими твердженнями відповідача, оскільки оглядом оголошення про проведення відкритих торгів встановлено відсутність в оголошенні поля для зазначення мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Згідно з пунктом 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VІІІ розроблення та затвердження порядку розміщення інформації про публічні закупівлі віднесено до функцій Уповноваженого органу - центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

На виконання цієї правової норми наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №449/28579 (чинним станом на дату публікації оголошення 17 червня 2020 року), затверджено, зокрема, форму оголошення про проведення відкритих торгів.

Пунктом 2 цього наказу визначено, що формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.

В затвердженій вказаним наказом формі оголошення про проведення відкритих торгів відсутнє поле для зазначення мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Відсутність необхідного поля в затвердженій формі оголошення виключає його наявність у відповідній системи публічних закупівель.

Зважаючи на наведене, суд вважає підтвердженим аргументи позивача про відсутність технічної можливості щодо відображення в оголошенні про проведення відкритих торгів мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, що свою чергу свідчить про безпідставність тверджень відповідача про порушення позивачем вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VІІІ.

Суд також зважає на те, що Законом № 922-VІІІ встановлено, що інформація про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, зазначається не тільки в оголошенні про проведення відкритих торгів (пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VІІІ), а й у тендерній документації (пункт 13 частини другої статті 22 Закону № 922-VІІІ).

Слід відмітити, що в пункті 7 розділу «Загальні положення» оприлюдненої позивачем тендерної документації вказано, що тендерна пропозиція та усі документи, що мають відношення до неї, складаються українською мовою; у разі надання учасником процедури закупівлі тендерної пропозиції та/або будь-яких документів іншою мовою, вони повинні мати переклад на українську мову, що зроблений учасником процедури закупівлі або зроблений перекладацькою агенцією та засвідчений її печаткою та/або підписом (том 1 арк. спр. 27).

Таким чином, суд вважає, що позивачем обов`язок щодо зазначення інформації про мову, якою повинна готуватися тендерна пропозиція, дотриманий у повній мірі.

Стосовно висновку відповідача про порушення позивачем вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ щодо невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Данко», яка не відповідає вимогам пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації через відсутність зразка підпису особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, у формі «Тендерна пропозиція», суд зазначає таке.

Як слідує з протоколу засідання тендерного комітету від 27 липня 2020 року, тендерним комітетом проведено об`єктивний та неупереджений розгляд тендерної пропозиції ТОВ «Данко» на предмет її відповідності умовам тендерної документації та вимогам Закону з урахуванням пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації та пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VІІІ, де вказано, що допущення формальних (несуттєвих), технічних помилок та описок учасником не призводить до відхилення його пропозиції. Враховуючи вищевикладене, за результатами даного розгляду, тендерним комітетом встановлено, що відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника, зазначені в частині першій статті 31 Закону № 922-VІІІ (том 1 арк. спр. 236-243).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів (файлів), що вимагаються у цій тендерній документації: […] формою «Тендерна пропозиція» (учасник процедури закупівлі, згідно вимог Додатку № 3 до тендерної документації, заповнює (вносить всю відповідну інформацію у пусті графи даної форми: дані про Учасника, найменування запропонованих робіт/послуг, зазначає первинну (початкову) ціну пропозиції та іншу інформацію згідно вимог даної форми) […]. […] Подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. […] Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій і здійснення їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги». […] Вимога щодо засвідчення того чи іншого документу тендерної пропозиції власноручним підписом учасника/уповноваженої особи не застосовується до документів, що подаються у складі тендерної пропозиції, якщо такі документи надані учасником у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису на кожен з таких документів. […] Після завантаження усіх необхідних документів/файлів до тендерної пропозиції керівник/директор або уповноважена особа учасника процедури закупівлі повинна накласти на неї цифровий підпис (електронний цифровий підпис/кваліфікований електронний підпис ЕЦП/КЕП) (том 1 арк. спр. 28-31).

У пункті 2 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації наведено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, зокрема: технічні помилки та описки; не завірення окремої сторінки (сторінок) підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі; інші помилки та/або описки, які будуть віднесені замовником до формальних (несуттєвих). Замовник залишає за собою право не відхиляти пропозицію учасника процедури закупівлі при виявленні формальних помилок незначного характеру, технічних помилок та/або описок у документах/файлах, що надані у складі тендерної пропозиції учасника. Рішення про віднесення допущеної учасником процедури закупівлі помилки до формальної (несуттєвої) приймається колегіально на засіданні тендерного комітету (том 1 арк. спр. 31-32).

Також у підпункті 2 пункту 3 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації наведено підстави, з яких замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника, які є аналогічними визначеними пунктом 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ (том 1 арк. спр. 37-38).

Оглядом форми «Тендерна пропозиція», яка є додатком № 3 до тендерної документації, встановлено, що в графі 8 вказаної форми зазначаються П.І.Б., посада особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, зразок підпису (том 1 арк. спр. 53-54).

В свою чергу, оглядом форми «Тендерна пропозиція» від 01 липня 2020 року № 851/10, поданої ТОВ «Данко», встановлено відсутність в графі 8 форми зразку підпису особи, уповноваженої підписувати документи тендерної пропозиції учасника (том 1 арк. спр. 172-174).

Таким чином, судом встановлено, що ТОВ «Данко» дійсно допущено помилку під час оформлення форми «Тендерна пропозиція».

При цьому, оглядом цієї пропозиції встановлено, що на кожній сторінці цієї форми наявна сканкопія власноручного підпису директора ТОВ «Данко» ОСОБА_2 , скріплена печаткою товариства.

Також судом встановлено, що тендерна пропозиція подана ТОВ «Данко» через електронну систему закупівель із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Зважаючи на вказані обставини, суд погоджується з твердженнями позивача, що допущена ТОВ «Данко» помилка щодо не зазначення зразку підпису особи, уповноваженої на підписувати документи тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, жодним чином не впливає на зміст пропозиції, тому є формальною.

Відсутність в протоколі засідання тендерного комітету окремого рішення про віднесення допущеної ТОВ «Данко» в тендерній пропозиції помилки до формальних, жодним чином не змінює її сутності, тому суд в цій частині відхиляє твердження відповідача.

Більш того, суд вважає за необхідне зауважити, що пунктом 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ наведений вичерпний перелік підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника.

Допущену ТОВ «Данко» помилку відповідач ототожнює з такою підставою, як не відповідність умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Проте, суд з такими твердженнями не погоджується, оскільки відповідно пункту 33 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ технічна специфікація до предмета закупівлі - це встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.

Зважаючи на наведене, суд вважає, що допущена ТОВ «Данко» помилка жодним чином не стосується предмета закупівлі тендерної документації, його технічної специфікації.

Відповідно, суд погоджується з твердженнями позивача щодо відсутності у нього визначених пунктом 2 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Данко», а висновки відповідача в цій частині є безпідставними.

Висновок відповідача про порушення позивачем вимог пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ щодо невідхилення тендерної пропозиції переможця ТОВ «Данко», як такого, що не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ, суд також вважає безпідставним.

Так, у розділі ІІ «Перелік документів для переможця процедури закупівлі» Додатку № 2 до тендерної документації визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ (том 1 арк. спр. 47).

На підтвердження відсутності підстав, визначених частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ переможцем ТОВ «Данко» надано довідку від 29 липня 2020 року № 939/1 (том 2 арк. спр. 1).

Оглядом цієї довідки встановлено, що вона адресована позивачу, містить інформацію про відсутність обставин щодо невиконання зобов`язань за раніше укладеними договорами про закупівлю, що призвело до їх дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Однак в цій довідки вказано неправильне найменування замовника замість найменування позивача вказано ДП «Служба автомобільних доріг у Волинській області».

Суд погоджується з твердженнями позивача, що, зважаючи на вказаного в довідці адресата, а також на її подання у складі документації, поданій ТОВ «Данко» як переможцем конкурсу, товариством допущено описку, яка жодним чином не невілює викладену у довідці інформацію та не свідчить про недотримання ТОВ «Данко» вимог Закону № 922-VІІІ, та тендерної документації щодо надання переможцем довідки про відсутність підстав, визначених частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ.

Також суд зважає на твердження позивача, що раніше між Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області та ТОВ «Данко» договори про закупівлю робіт не укладалися, що також свідчить про відсутність підстав, визначених частиною другою статті 17 Закону № 922-VІІІ.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість висновку Управління від 07 вересня 2020 року № 213 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-06-17-000001-а, оскільки відповідачем не надано належних та допустимих доказів порушення позивачем приписів пункту 8 частини другої статті 21, пунктів 2, 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VІІІ, а наведені в висновку твердження не знайшли свого підтвердження.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що в оскаржуваному висновку відповідачем визначено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору відповідно до законодавства.

На думку суду, при обранні способу усунення порушень Закону № 922-VIII відповідач має керуватись метою цього Закону, якою згідно преамбули є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції та принципами закупівель, якими є: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

В оскаржуваному висновку відповідач жодним чином не обґрунтував, обраний ним вид зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, не навів наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону № 922-VIII, та аргументів, чому в даному конкретному випадку єдиним можливим способом усунення виявлених, на думку відповідача, порушень є розірвання договору.

Висновок відповідача також не містить інформації про встановлені моніторингом обставини, які за визначеними в статті 651 Цивільного кодексу України загальними нормами щодо зміни або розірвання договору є підставою для розірвання укладеного позивачем з переможцем процедури закупівлі договору, або за визначеними в частині першій статті 43 Закону № 922-VІІІ підставами свідчать про нікчемність договору про закупівлю.

За умовами договору від 14 серпня 2020 року № 192 про закупівлю робіт, укладеного між Троїцькою селищною радою Троїцького району Луганської області та ТОВ «Данко», замовник може в односторонньому порядку розірвати цей договір за таких обставин: відставання, з вини підрядника, від строків виконання робіт більше ніж на 15 днів (в тому числі затримка початку робіт більш ніж на 15 днів); підрядником не забезпечено виконання робіт, якість яких відповідає умовам, установленим розділом ІІ цього договору; неодноразове (два і більше) порушення підрядником норм і правил безпеки руху та інших нормативних документів, передбачених цим договором; своєчасне не повернення підрядником невикористаного авансу; якщо підрядник безпідставно порушує технологічну послідовність, передбачену для виконання робіт; невиконання або не належне виконання підрядником інших обов`язків, визначених цим договором (пункт 12.3 Договору). Підставою для розірвання договору замовником в односторонньому порядку є наявність одного або декількох фактів допущення підрядником порушень, вказаних у підпункті 6.2.10 пункту 6.2 розділу VI договору, які документально зафіксовані, в тому числі посадовими (службовими) особами замовника, його представниками, особами, відповідальними за веденням технічного або авторського нагляду, органами державного нагляду (контролю), правоохоронними органами, органами державної влади, місцевого самоврядування (том 2 арк. спр. 25-37).

Таким чином, за умови добросовісного виконання підрядником умов договору, позивач позбавлений права ініціювати його розірвання.

Тобто, відсутні, як правові, так і договірні підстави для розірвання вказаного договору, тому, як наслідок, відсутнє й право відповідача вимагати розірвання договору, оскільки в такому випадку відповідач вимагає замовника вчинення дій в порушення закону та умов договору.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Зважаючи на встановлені обставини, суд дійшов висновку, що зазначаючи для Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання укладеного договору про закупівлю робіт, відповідач діяв поза межами повноважень, що визначені чинним законодавством, необґрунтовано та без дотримання критерію пропорційності.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з позовом позивачем сплачено судовий збір за одну позовну вимоги немайнового характеру у розмірі 2102,00 грн, що підтверджено платіжним дорученням від 18 вересня 2020 року № 991 (том 1 арк. спр. 14).

Оскільки позов підлягає задоволенню, судові витрати у розмірі 2102,00 грн суд присуджує позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 72, 77, 90, 91, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області (місцезнаходження: 92100, Луганська область, Троїцький район, селище міського типу Троїцьке, вулиця Центральна, будинок 69, код за ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 61022, Харківська область, місто Харків, майдан Свободи, будинок 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, код за ) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 07 вересня 2020 року № 213 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-06-17-000001-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 20 січня 2021 року.

Суддя К.О. Пляшкова