Справа № 420/10769/20
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» про визнання протиправним та скасування наказу №243 від 28 серпня 2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Артьомова Артема Миколайовича, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 16 жовтня 2020 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (надалі позивач або ОСОБА_2 ) до Департаменту патрульної поліції (надалі відповідач 1 або Департамент ПП), Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (надалі відповідач 2 або УПП в Одеській області Департаменту ПП), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» (надалі третя особа), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №243 від 28 серпня 2020 року Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 ;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 840,80 коп.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Позивач зазначає, що він проходить службу на посаді інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Згідно наказу Управління патрульної поліції в Одеській області від 28 серпня 2020 року №243 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Як вказує позивач, наказом № 243 від 28 серпня 2020 року він притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1, 2 розділу 1 та підпункту 1, 10, 13 пункту 3.1 Розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського (аналогічного для інспектора) управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13 листопада 2018 року №512, підпункту 1 пункту 6 розділу 1 Інструкції з заходів безпеки при поводження зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70.

Позивач зазначає, що службовим розслідуванням встановлено, що він нібито 23 липня 2020 року показав низький рівень знань нормативних актів з питань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, але не було враховано, що протягом тижня з позивачем була проведена повторна перевірка знань та було отримано позитивний результат, а саме до кінця липня 2020 року, а службове розслідування розпочато 05 серпня 2020 року, тобто вже після того як позивач отримав позитивний результат на знання нормативно-правової бази з питань заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Тобто, на переконання позивача, в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення та службову дисципліну він не порушував.

Також, позивач вважає, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія не врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу позивача, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку позивача та його ставлення до служби.

Крім того, позивач наголошує, що в порушення ч.7 ст.19 Дисциплінарного Статуту НПУ, зміст наказу за результатами проведеного службового розслідування не було оголошено по особовому складу органу поліції.

Також, як вказує позивач, в порушення вимог п.2 Розділу І Положення №893, матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії.

Таким чином, позивач вважає, що оскаржуваний наказ є необґрунтованим, тобто винесений без урахуванням усіх обставин, що мають значення для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не містить достатніх доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю).

Позиція відповідачів обґрунтовується наступним

Департамент патрульної поліції та Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції не погоджуються з позовними вимогами ОСОБА_1 , вважають їх необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню та зазначають, що в діяннях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, який полягав у неналежному рівні знань (станом на 23.07.2020 року) із заходів безпеки при поводженні зі зброєю та порядку і правил її застосування й використання, матеріальної частини зброї.

У відзиві зазначено, що пояснення ОСОБА_1 щодо нібито відсутності в його діяннях складу такого проступку у зв`язку з тим, що після проведення з ним додаткових занять він показав достатній рівень знань, не обґрунтовані та суперечать вимогам законодавства. Так як у даному випадку вчинення проступку мало місце саме 23.07.2020 року та після встановлення перевіркою неналежного рівня знань позивача, такий проступок був завершений. У подальшому він не залежав від послідуючої (30.07.2020 року) перевірки знань ОСОБА_1 , так як повторне встановлення невідповідності рівня знань цього поліцейського становило б інший дисциплінарний проступок та мало б інші наслідки (вирішення питання щодо службової невідповідності).

Крім того, відповідачі зазначають, що під час службового розслідування було також встановлено, що станом на час проведення цього розслідування ОСОБА_1 уже мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, яке було застосоване до нього на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» № 234 від 26.08.2020 року за інший дисциплінарний проступок. Хоча у своєму позові останній стверджує, що не мав діючих дисциплінарних стягнень. Дисциплінарною комісією дані обставини враховані такими, що обтяжують відповідальність позивача у відповідності до вимог пункту 2 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Таким чином, на переконання позивача, не відповідають дійсності пояснення ОСОБА_1 , зазначені ним у позові щодо нібито відсутності у нього діючих дисциплінарних стягнень на момент проведення службового розслідування.

Що стосується посилань позивача на порушення порядку проведення службового розслідування, так як нібито матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії тощо, то такі пояснення, на думку відповідачів, суперечать наявним матеріалам. Так, наказом УПП в Одеській області ДПП №206 від 05.08.2020 року було призначене службове розслідування у відношенні позивача та в той же час, цим наказом було визначено й склад комісії. Наказом №220 від 19.08.2020 року внесені зміни до складу комісії.

Підсумовуючи вищезазначене, відповідачі вважають, що дисциплінарною комісією встановлено, що в діяннях капітана поліції ОСОБА_1 є склад дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні 23.07.2020 року вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю тощо, а саме не знанні нормативно-правових актів, які визначають заходи безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання.

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами в порядку ст.262 КАС України.

Вищевказаною ухвалою також витребувано з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (вул. Академіка Корольова, буд.5, м. Одеса, 65114, ) належним чином засвідчену копію наказу №243 від 28 серпня 2020 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Артьомова Артема Миколайовича, а також належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування, які стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу, в тому числі висновок за результатами службового розслідування, а також інформацію про дату ознайомлення ОСОБА_1 з оскаржуваним наказом.

17 листопада 2020 року від Департаменту патрульної поліції та Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції надійшов: відзив на позовну заяву (вхід. №48757/20); належним чином засвідчені копії документів, витребуваних ухвалою суду від 28 жовтня 2020 року (вхід. №48762/20); клопотання про виключення зі складу учасників справи первинну професійну спілку «Правозахисники країни» (вхід. №48758/20).

Відзив на позовну заяву отримано позивачем 27 листопада 2020 року, що підтверджується реєстром рекомендованих відправлень (38-40).

Станом на 18 січня 2021 року, будь-яких інших заяв по суті справи, з боку сторін, а також відповіді на відзив в порядку та строки передбачені ст.263 КАС України від позивача на адресу суду не надходило.

Дана справа вирішується судом у перший робочий день після виходу судді з чергової, щорічної відпустки.

Вивчивши матеріали справи, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та відзив на позовну заяву перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

ОСОБА_1 проходить службу на посаді інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

23.07.2020 року на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП надійшов рапорт за вх. ВН-13781/41/13/03/-2020 складений інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення старшим лейтенантом поліції Юрієм Ніколенком та тимчасово виконуючим обов`язки старшого інспектора з особливих доручень ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_3 (а.с.46).

У рапорті вищезгадані співробітники поліції повідомили керівника, що 23.07.2020 року під час перевірки у інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Артьомова Артема Миколайовича та інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідно до вимог підпункту 3 пункту 7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС №70 від 01 лютого 2016 року, було встановлено, що вони показали незадовільний рівень знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами, а також статті 46 Закону України «Про Національну поліцію».

За результатами встановленого незадовільного рівня знань позивача із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання ДПП УПП в Одеській області було виставлено картку-застереження та прийнято рішення про проведення з ОСОБА_1 протягом тижня додаткових занять та подальшої повторної перевірки рівня його знань (доручення УПП в Одеській області ДПП №ВН13958/41/13/02/01-2020) (а.с.54-55).

30.07.2020 року начальник ВКЗ УПП в Одеської області ДПП підполковник поліції ОСОБА_5 доповідною запискою повідомив начальника УПП в Одеської області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 , що протягом тижня із капітаном поліції ОСОБА_1 були проведені додаткові заняття з вогневої підготовки та за результатами повторної перевірки рівня знань 30.07.2020 року ОСОБА_1 показав достатній рівень знань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, знання матеріальної частини зброї та порядку і правил її застосування і використання (відображено у відповідях на білет № 10, наданих 30.07.2020 року) (а.с.60).

04.08.2020 року т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП капрал поліції Ілона Артемчук звернулася до начальника УПП в Одеській області Департаменту ПП капітана поліції Олександра Гостіщева з доповідною запискою (вих. №14742/41/13/03-2020) в якій, враховуючи наявність рапорту за вх. ВН-13781/41/13/03/-2020 від 23.07.2020 року, просила призначити службове розслідування (а.с.48-49).

З метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, що мали місце 23.07.2020 року за участю ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а також встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в їх діяннях наказом УПП в Одеській області ДПП №206 від 05.08.2020 року було призначено службове розслідування (а.с.50).

Проведення службового розслідування доручено комісії у складі: голови комісії майора поліції Дмитра Хмарука, заступника начальника управління начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП; членів комісії: полковника поліції Олександра Краснобаєва, начальника відділу кадрового забезпечення УПП в Одеській області ДПП; лейтенанта поліції Анастасії Мельниченко, т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП; капрала поліції Ілони Артемчук, т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу №1 роти №3З батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , що під час несення служби 23.07.2020 року виразилось у незадовільному рівні знань Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70, та статті 46 Закону України «Про Національну поліцію» (80-95).

Згідно з висновком службового розслідування, відповідно до статей 11, 12, 13, 14, 19 Дисциплінарного статуту, пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, наказу Департаменту патрульної поліції «Про надання повноважень начальникам територіальних (відокремлених) Підрозділів Департаменту патрульної поліції щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень від 11.10.2018 року №4621, наказом Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 28 серпня 2020 року №243, за вчинення ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1, 2 розділу 1 та підпункту 1, 10, 13 пункту 3.1 Розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського (аналогічного для інспектора) управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13 листопада 2018 року №512, підпункту 1 пункту 6 розділу 1 Інструкції з заходів безпеки при поводження зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70, на підставі пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани (а.с.96-98).

З оскаржуваним наказом від 28 серпня 2020 року №243 позивач ознайомився 16 вересня 2020 року, що підтверджується підписом позивача на останній сторінці наказу (а.с.14).

Позивач, не погоджуючись з прийнятим наказом від 28 серпня 2020 року №243, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Джерела права та висновки суду

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.1, 3 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі Закон №580-VIII), Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з положеннями п.1, 2 ч.1 ст.18, ч.1, 2 ст.19 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, в тому числі, дисциплінарну відповідальність.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до положень ч.1, 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, тощо.

Згідно з положеннями ст.11, 12, 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана, тощо.

Відповідно до положень ст.14, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани став незадовільний рівень знань інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 із заходів безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами, відповідно до вимог підпункту 3 пункту 7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року.

Відповідно до положень п.1.2 розділу І, п.п.1, 10, 13 п.3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, інспектор у своїй діяльності керується Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію», Законом України «Про запобігання корупції» та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України, Положенням про департамент патрульної поліції, Положенням про Управління патрульної поліції в Одеській області, цією інструкцією, іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва за винятком тих, що порушують Конституцію України та закони України, або є явно незаконними чи злочинними.

Інспектор поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватися, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; виконувати інші обов`язки поліцейського відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Згідно з положеннями п.п.1 п.6 розділу І «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС від 1 лютого 2016 року №70, поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією.

Відповідно до п.7, 8 розділу І «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС від 1 лютого 2016 року №70 перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться, зокрема, під час інструктажів поліцейських перед заступанням на службу, виконанням службових обов`язків з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Працівник підрозділу кадрового забезпечення органу (закладу, установи) поліції заповнює картку-застереження і передає її уповноваженому працівнику чергової частини органу (закладу, установи) поліції, якщо поліцейський: показав рівень знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання нижче ніж «добре»; показав рівень знань матеріальної частини зброї нижче ніж «задовільно»; не виконав норматив з вогневої підготовки або вправу зі стрільби.

Протягом тижня з цим поліцейським проводяться додаткові заняття з вогневої підготовки і повторна перевірка рівня знань (складання заліку). Після позитивного складання заліку картка-застереження з чергової частини вилучається.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що поліцейський під час несення служби зобов`язаний знати та неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, професійно виконувати свої службові обов`язки, постійно і наполегливо самовдосконалюватися, знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень та враховуючи закріплення за поліцейським вогнепальної зброї, зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги, зокрема, «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», а невиконання цих обов`язків є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до п.8 Розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю встановлено, що якщо поліцейський показав рівень знань із заходів безпеки при поводженні з зброєю, порядку і правил її застосування і використання нижче ніж «добре»; або показав рівень знань матеріальної частини зброї нижче ніж «задовільно»; або не виконав норматив з вогневої підготовки або вправу зі стрільби, то працівник підрозділу кадрового забезпечення органу (закладу, установи) поліції заповнює картку-застереження й передає її уповноваженому працівнику чергової частини органу (закладу, установи) поліції.

Протягом тижня з цим поліцейським проводяться додаткові заняття з вогневої підготовки і повторна перевірка рівня знань (складання заліку). Після позитивного складання заліку картка-застереження з чергової частини вилучається.

Як було встановлено судом на підставі вищезазначених вимог законодавства та встановленого незадовільного рівня знань позивача із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання було виставлено картку-застереження та прийнято рішення про проведення з ОСОБА_1 протягом тижня додаткових занять та подальшої повторної перевірки рівня його знань (доручення УПП в Одеській області ДПП №ВН13958/41/13/02/01-2020).

30.07.2020 року начальник ВКЗ УПП в Одеської області ДПП підполковник поліції ОСОБА_5 доповідною запискою повідомив начальника УПП в Одеської області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 , що протягом тижня із капітаном поліції ОСОБА_1 були проведені додаткові заняття з вогневої підготовки та за результатами повторної перевірки рівня знань 30.07.2020 року ОСОБА_1 показав достатній рівень знань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, знання матеріальної частини зброї та порядку і правил її застосування і використання (відображено у відповідях на білет №10, наданих 30.07.2020 року).

Відповідно до протоколу засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю № НОМЕР_1 позивач показав рівень знань із матеріальної частини зброї та заходів безпеки при поводженні зі зброєю - на «добре» - оцінка 4 та знань щодо підстав й правил застосування вогнепальної зброї на «відмінно» - оцінка 5.

У зв`язку із зазначеним картку-застереження вилучено з чергової частини УПП в Одеської області ДПП та останнього допущено до виконання службових обов`язків із табельною вогнепальною зброєю.

З огляду на викладене суд зазначає, що посилання позивача на ту обставину, що протягом тижня після 23.07.2020 року, проведена повторна перевірка рівня його знань правил та порядку застосування і використання вогнепальної зброї, заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю та боєприпасами, яка показала позитивний результат, суд не приймає до уваги, оскільки ці обставини є підставою для вилучення картки-застереження, але не свідчить про відсутність дисциплінарного порушення станом на день його вчинення.

Крім того, матеріалами службового розслідування підтверджується, що ОСОБА_1 уже мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, яке було застосоване до нього на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП «Про застосування дисциплінарного стягнення» №234 від 26.08.2020 року за інший дисциплінарний проступок.

В свою чергу, Дисциплінарною комісією дані обставини правомірно враховані такими, що обтяжують відповідальність позивача у відповідності до вимог пункту 2 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Також, суд критично відноситься до тверджень позивача про те, що матеріали службового розслідування не містять наказу про створення дисциплінарної комісії, оскільки наказом начальника Управління патрульної поліції в Одеській області №206 від 05.08.2020 року призначено службове розслідування та визначено склад комісії для проведення цього розслідування.

Крім того, суд не погоджується з твердженнями позивача про відсутність в оскаржуваному наказі даних про фактичні обставини дисциплінарного проступку, не оголошення його особовому складу органу поліції, не врахування під час визначення виду стягнення характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, ступеня вини, обставин, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку, ставлення до служби. Тощо, оскільки обставини дисциплінарного проступку зазначені у висновку службового розслідування, оголошення наказу, або його не оголошення ніяким чином не спростовує відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку. При цьому при визначенні виду стягнення враховано наявність у позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, що є обставиною яка відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовується при визначенні дисциплінарного стягнення, яке повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Таким чином, суд зазначає, що матеріалами службового розслідування, які містять рапорт і доповідну записку щодо перевірки знань позивачем правил та порядку застосування і використання вогнепальної зброї, заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю та боєприпасами, передбачених положеннями «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», відеозапис процедури опитування, посилання на який міститься у висновку службового розслідування з конкретними запитаннями та відповідями позивача, що відображено в цьому висновку, пояснення позивача, який фактично не заперечує цих обставин, підтверджується незадовільний рівень знань позивачем правил та порядку застосування і використання вогнепальної зброї, заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю та боєприпасами, а тому його цілком обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

За приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) установлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74 -76 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частин першої третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов ОСОБА_1 таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» про визнання протиправним та скасування наказу №243 від 28 серпня 2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили, згідно ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. При цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ).

Відповідач: Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд.3, м. Київ, 03048, ).

Відповідач: Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (вул. Академіка Корольова, буд.5, м. Одеса, 65114, ).

Третя особа: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (вул. Сурська, буд.96, с. Новоолександрівка, Дніпропетровська область, 52070, ).

Суддя С.О. Cтефанов

.