Справа № 460/4109/20
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2021-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 січня 2021 року м. Рівне №460/4109/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Махаринця Д.Є. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

Приватне підприємство "ПРОМ-БУД Компані"
доГоловне управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «ПРОМ-БУД Компані» (надалі по тексту ПП «ПРОМ-БУД Компані» та/або позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (надалі по тексту ГУ ДПС у Рівненській області та/або відповідач) про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій.

Ухвалою суду від 10.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №460/4109/20. Розгляд справи вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з позовною заявою, 04.02.2020 ПП «ПРОМ-БУД Компані» було отримано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2385 від 04.02.2020 року відповідно до якого ПП «ПРОМ-БУД Компані» включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі «Податкова інформація», яка заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку) відсутня інформація. Тобто, відповідачем не зазначено конкретно, яка податкова інформація стала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків. В подальшому, позивач намагався здійснити реєстрацію податкових накладних, реєстрацію податкових накладних, складених за період з 15.02.2020 по 29.02.20202 року. 13.03.2020 року позивач отримав квитанцію № про зупинення реєстрації податкової накладної №12402 від 24.02.2020 року, виписану на Покупця ТОВ «Виробниче об`єднання Волинь-Бетон». В квитанції зазначено, що податкова накладна №12402 від 24.02.2020 року відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. 18.03.2020 року позивачем було подано на розгляд комісії з питань зупинення пояснення та копії підтверджуючих документів для виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. 26.03.2020 року ПП «ПРОМ-БУД Компані» отримано рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4627 від 26.03.2020 року на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в графі податкова інформація зазначено, що платником податку не надано копій первинних документів, які б надавали повну інформацію проведення господарської діяльності товариства. При цьому, ні зміст рішення від 04.02.2020 року №2385, ні зміст рішення від 26.03.2020 року №4627 не містять конкретної причини віднесення позивача до Переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості. Оскаржувані рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи. 18.03.2020 року позивачем було подано контролюючому органу таблицю даних платника податку. Рішенням №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, за результатами розгляду таблиці даних платника податків від 18.03.2020 року №, відповідно до п. 16 Порядку зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування №1165, прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податків у зв`язку із наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій. Проте, враховуючи те, що позивача було неправомірно та безпідставно віднесено до переліку ризикових платників податків, на думку позивача, відповідачем було неправомірно прийнято рішення №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість. Вважає, що такі рішення контролюючого органу є протиправними та такими, що підлягають скасуванню. Просить позов задовольнити повністю.

Згідно з відзивом на позовну заяву, відповідач вважає позов необґрунтованим, зазначає, що 20.11.2019 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного суду у постанові суду №480/4006/18 з аналогічних спірних правовідносин зазначив, дії контролюючого органу щодо віднесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючого органу. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм права також була висловлена Верховним судом у постановах від 25.04.2018 №826/1902/15, від 18.09.2018 №818/398/15. Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Дії контролюючого органу щодо внесення до інтегрованої системи результатів засідання комісії (за результатами якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Вказує, що в позовній заяві відсутні конкретні аргументи щодо того, які саме права позивача порушені оскаржуваними рішеннями, а лише зазначається про припущення про порушення таких прав у майбутньому. Вказує, що в податкового органу наявна податкова інформація, зібрана в порядку, встановленому ПК України, яка свідчить про здійснення ризикових операцій позивачем, а саме: відсутність будь-якої операції щодо власних або орендованих складських та виробничих приміщень, їх площ, умов зберігання товарів, техніки для навантаження/розвантаження товарів, відсутність інформації про транспортування товарів, відсутність інформації про інші власні або орендовані основні фонди, які необхідні для здійснення фінансово-господарської діяльності підприємства; виконання операцій з придбання та постачання товарів за відсутності найманих працівників, ПП «ПРОМ-БУД Компані» протоколом засідання ГУ ДПС у Рівненській області, що приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН №14 від 23.09.2019 включено до Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок». У зв`язку із набраннями 01.02.2020 чинності постановою КМУ від 11.12.2019 №1165, 04.02.2020 було прийнято рішення №2385, за формою, встановленою Порядком №1165 про відповідність ПП «ПРОМ-БУД Компані» критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вважає, що оскаржувані рішення прийняті відповідачем у відповідності та на підставі вимог закону. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини справи та фактичні правовідносини сторін.

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 23.09.2019 №14 комісія вирішила секретарю Комісії внести в Журналі ризикових платників АІС «Податковий блок» ПП «ПРОМ-БУД Компані» () за критерієм 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме «в органах ДПС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування». Термін - негайно.

Згідно витягу з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації слухали Секретаря Комісії, яка запропонувала, у зв`язку з набранням чинності з 01.02.2020 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 № 1165 (далі - Постанова), та з метою приведення у відповідність переліку ризикових платників у Журналі ризикових платників ІТC «Податковий блок», перевключити в Журнал ризикових платників згідно додатку 2. За наслідком обговорення вказаного питання прийняли рішення, яким зобов`язали секретаря Комісії внести зміни в Журналі ризикових платників АІС «Податковий блок». Термін - негайно після надання з ДПС України та отримання нових ролей доступу в АІС «Податковий блок», «Аналітична система», «Робота Комісії ДФС», «Журнал ризикових платників».

На підставі вказаних засідань комісії ГУ ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації позивачем було отримано через електронний кабінет Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2385 від 04.02.2020. Вказаним рішенням платника податку на додану вартість ПП «ПРОМ-БУД Компані» () відповідно до п. 6 Порядку № 1165 визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вважаючи рішення контролюючого органу про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку протиправним, ПП «ПРОМ-БУД Компані» звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд враховує таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно з підпунктом 20.1.42 пункту 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити аналіз та здійснювати управління ризиками з метою визначення форм та обсягів податкового контролю.

Відповідно до пункту 200-1.1 статті 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

За приписами пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою: SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах + SОвердрафт - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де: SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником; SПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п.201.16 ст.201 ПК України).

Так, на виконання вказаної норми, 21.02.2018 Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", якою, зокрема, затверджено Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, відповідно до якого було прийнято рішення оформлене витягом з протоколу засідання комісії (а.с. 21-26) (далі - Порядок №117).

За правилами пункту 3 Порядку №117, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На момент прийняття спірного рішення відповідач керувався Критеріями ризиковості платника податку, викладеними в листі Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 №1962/99-99-29-01-01 (далі - лист №1962/99-99-29-01-01), які погоджені листом Міністерства фінансів України від 06.08.2019 №26010-06-5/20111.

Пунктом 1 листа №1962/99-99-29-01-01 визначено, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

1.1. платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби України (далі - ДФС);

1.2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах ДФС;

1.3. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;

1.4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією наданою такими засновниками та/або керівниками;

1.5. набрав законної сили обвинувальний вирок суду та не погашено або не знято судимість стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби";

1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України"; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1 - 1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Зі змісту Витягу з протоколу засідання комісії Головного управління ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації слідує, що контролюючим органом сформовано висновок про внесення ПП «ПРОМ-БУД Компані» в Журнал ризикових платників АІС «Податковий блок» за критерієм оцінки ступеня ризиків, визначених підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, достатніх для зупинення реєстрації ПН в ЄРПН.

Надаючи правову оцінку прийнятому рішенню суду слід зазначити наступне. Так, Державна податкова служба України - це центральний орган виконавчої влади України, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 117 Конституції України, нормативно-правові акти Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади підлягають реєстрації в порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 Указу Президента України від 03.10.1992 №493/92 "Про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади" встановлено, що нормативно-правові акти, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю і які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, підлягають державній реєстрації.

На реалізацію норми Конституції України та положень зазначеного Указу Президента України, постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 №731 затверджено Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади.

Згідно з пунктом 2 цього Положення, державній реєстрації підлягають нормативно-правові акти, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. При цьому, як встановлено пунктом 3 цього ж нормативного правового акту, на державну реєстрацію подаються нормативно-правові акти, прийняті уповноваженими на це суб`єктами нормотворення в електронній (через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади) або паперовій формі в порядку, визначеному Мін`юстом, що містять норми права, мають не персоніфікований характер і розраховані на неодноразове застосування, незалежно від строку їх дії (постійні чи обмежені певним часом) та характеру відомостей, що в них містяться, у тому числі з грифами "Для службового користування", "Особливої важливості", "Цілком таємно", "Таємно" та іншими, а також прийняті в порядку експерименту.

Отже, якщо певний документ, виданий центральним органом виконавчої влади, містить норми права, він підлягає обов`язковій державній реєстрації в Міністерстві юстиції України.

Суд зазначає, що критерії ризиковості, які використовуються як підстави для віднесення платників податків до ризикових платників, розраховані на неодноразове використання, визначають зміст прав та обов`язків суб`єктів господарювання. Отже, документ, який визначає подібні критерії, містить норми права, а тому підлягає реєстрації в Міністерстві юстиції України.

Відтак, оскільки в розумінні статті 117 Конституції України листи міністерств та інших центральних органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, то відповідно лист ДФС №1962/99-99-29-01-01 не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.04.2019 у справі №822/1878/18 (№К/9901/4668/19), які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Разом з тим, з 01.02.2020 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, додатком 1 до якого оформлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (далі - Порядок № 1165), відповідно до якої втратила чинність з 01.02.2020 постанова Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Абзацом 2 пунктом 25 Порядку № 1165 передбачено, що комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 26 Порядку № 1165 Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З системного аналізу вказаної норми права судом встановлено, що передумовою прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку є подання платником податку на реєстрацію податкової накладної та розгляд комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку визначеним у Додатку 1 до Порядку № 1165.

Згідно з пунктами 45, 46 Порядку № 1165 розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи:

доповідь секретаря комісії;

доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби);

внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення;

оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання;

голосування;

оголошення головою комісії результатів голосування;

оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній протокол засідання комісії контролюючого органу, яка розглядала питання відповідності платника податку ПП «ПРОМ-БУД Компані» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку визначеним у Додатку 1 до Порядку № 1165 у зв`язку із надісланням позивачем податкової накладної на реєстрацію.

Таким чином, суд дійшов висновку, що Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2385 від 04.02.2020 надійшло в електронний кабінет позивача без розгляду Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Рівненській області та питання відповідності ПП «ПРОМ-БУД Компані» критеріям ризиковості платника податку визначеним у Додатку 1 до Порядку № 1165.

Витяг з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації щодо перевключення в Журнал ризикових платників згідно додатку 2 в Журналі ризикових платників АІС «Податковий блок» розцінюється судом, як недопустимий доказ та не береться до уваги, як підстава прийняття Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2385 від 04.02.2020, оскільки сформований у спосіб який не передбачено Порядком № 1165.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2385 від 04.02.2020 є протиправним та підлягає скасуванню.

Твердження відповідача щодо застосування правової позиції Верховного Суду висловленої у постанові від 20.11.2019 у справі № 480/4006/18 відхиляється судом, оскільки зазначена правова позиції стосується спірних правовідносин пов`язаних із застосуванням норм Порядку № 117. Разом з тим, спірні правовідносини у дані справі пов`язані із застосуванням норм Порядку № 1165, який набрав чинності з 01.02.2020 та регулює правовідносини щодо прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Рівненській області Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 2385 від 04.02.2020.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що 18.03.2020 року позивачем на підставі п.6 Порядку №1165 було подано на розгляд комісії пояснення та копії підтверджуючих документів для виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. До вказаного повідомлення було надано пояснення щодо здійснення господарської діяльності та ряд документів, які засвідчують наявність орендованих основних засобів, матеріально-технічної бази та працівників, до пояснень було подано підтверджуючі документи щодо придбання та постачання ТМЦ.

26.03.2020 року, за результатами розгляду поданих документів платником, Комісією з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН було прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4627 від 26.03.2020 року на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в графі податкова інформація зазначено, що платником податку не надано копій первинних документів, які б надавали повну інформацію проведення господарської діяльності товариства. При цьому, всупереч п. 6 Порядку №1165, відповідачем не вказано конкретно яка податкова інформація стала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.

При цьому, ні зміст рішення від 04.02.2020 року №2385, ні зміст рішення від 26.03.2020 року №4627 не містять конкретної причини віднесення підприємства до Переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Оскаржувані рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи. Таких доказів та документів не було надано відповідачем і до матеріалів справи.

Таким чином, суд погоджується із доводами позивача, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у Рівненській області від 04 лютого 2020 року №2385 та від 26.03.2020 року №4627 є протиправними та підлягають скасуванню.

З матеріалів справи вбачається, що 18.03.2020 року платником податку позивачем було подано до контролюючому органу таблицю даних платника податку.

Згідно п. 12-14 Порядку №1165, платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У таблиці даних платника податку зазначаються:

види економічної діяльності відповідно до КВЕД;

коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;

коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Рішенням №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, за результатами розгляду таблиці даних платника податків від 18.03.2020 року №, відповідно до п. 16 Порядку зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування №1165, прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податків у зв`язку із наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Проте, враховуючи те, що позивача було неправомірно та безпідставно віднесено до переліку ризикових платників податків, суд вважає, що відповідачем було неправомірно прийнято рішення №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість з підстав, наведених вище.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Враховуючи, що приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, за відсутності жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків, суд вважає, що віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.

Крім того, суду слід зазначити, що відповідно до Додатку 4 Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яке у своїй резолютивній частині містить право адміністративного та судового оскарження для платника податку.

Згідно з приписами пункту 6 Порядку, Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, законом прямо передбачено право платника податків на оскарження у судовому порядку рішення податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Також суд зазначає, що необґрунтоване прийняття вказаних рішень тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних, неможливості сформувати податковий кредит контрагентами позивача та, як наслідок, ризик припинення господарських взаємовідносин.

Із наведеного судом встановлено, що відповідно до Порядку № 1165 рішення комісії про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в суді, що в свою чергу свідчить про безпідставність тверджень відповідача та вірність обраного позивачем способу захисту порушених прав.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 21.1.1 пункту 21.1 статті 21 ПК України, посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, відповідач не довів правомірності своїх дій, в той час як позивачем позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, а тому адміністративний позов підлягає до задоволення повністю.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на викладене, на користь позивача слід стягнути судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 6306,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області, оскільки саме рішення останнього призвели до виникнення порушення права позивача, що зумовило звернення з позовом до суду.

Крім того, позивачем подано клопотання про стягнення з відповідача понесених позивачем витрат, пов`язаних з правничою допомогою.

Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 частини третьої цієї статті до витрат, пов`язаних з розглядом справи, віднесено витрати на професійну правничу допомогу. При цьому, згідно з частинами першою та другою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

На виконання вимог частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України позивач подав до суду копії: договору про надання правничої допомоги адвокатським об`єднанням від 17.02.2020 №17/02/20, акту здачі-приймання наданих правничих послуг № 21 від 15.01.2021 до договору, який містить детальний опис наданих послуг, що доводить співмірність витрат.

А саме, адвокатським об`єднанням відповідно до умов договору від 17.02.2020 №17/02/20, при підготовці до розгляду адміністративної справи № 460/4109/20 за позовом Клієнта до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій, а саме:

- опрацьовано пакет наданих Клієнтом документів, що стосуються оскаржуваних рішень ГУ ДПС у Рівненській області №2385 від 04.02.2020, №4627 від 26.03.2020 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, поданих Клієнтом письмових пояснень та копій первинних документів на виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості (0,5 год роботи адвоката);

- підготовлено позовну заяву до Рівненського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування рішень ГУ ДПС у Рівненській області №2385 від 04.02.2020, №4627 від 26.03.2020 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість та зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області виключити Приватне підприємство «ПРОМ-БУД Компані» () з переліку ризикових платників податків (2 год. роботи адвоката);

- підготовлено відповідь на відзив по справі №460/4109/20 та додаткові письмові пояснення; клопотання про стягнення судових витрат (0,5 год. роботи адвоката).

Вартість вищевказаних послуг Адвоката становить 6 000 (шість тисяч) грн. 00 коп., з розрахунку 2000,00 грн. одна година роботи (Договір №17/02/20 про надання правничої допомоги адвокатським об`єднанням від 17.02.2020 р. та додаткова угода №1 від 06.11.2020 року до Договору).

Оплата за надані послуги стверджується платіжним дорученням №10 від 15.01.2021 на суму 6 000,00 грн.

Суду необхідно звернути увагу, що згідно із пункту частини 3 статті 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Метою стягнення витрат на правничу допомогу є не тільки компенсація стороні, на користь якої прийняте рішення понесених збитків, але і у певному сенсі має спонукати суб`єкта владних повноважень утримуватися від подачі безпідставних заяв, скарг та своєчасно вчиняти дії, необхідні для поновлення порушених прав та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Отже, при визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, слід виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, з огляду на конкретні обставини справи.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що підтверджують оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17 вересня 2019 року (справа №810/3806/18, справа №810/2816/18, справа №810/3806/18), від 22 листопада 2019 року (справа №810/1502/18), від 30 квітня 2020 року (справа №826/4466/18).

Суд встановив, що в межах даної справи до суду подано адміністративний позов про визнання протиправними рішень, який складено на 16 аркушах; додатки до позову; відповідь на відзив на 6 аркушах; додаткові письмові пояснення на 3 аркушах; клопотання про долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження понесених позивачем судових витрат на чотирьох аркушах та додатки до клопотання на 7 аркушах. Розгляд даної справи було проведено в порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, з урахуванням складності справи та наданих позивачем доказів понесення витрат на правничу допомогу, суд вважає обґрунтованою вартість послуг адвоката, які є співмірними виконаним адвокатом роботам (наданим послугам), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, відповідно до умов договору про надання правничої допомоги від 17.02.2020 №17/02/20.

Відтак, суд вважає за обґрунтоване стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області як органу, що приймав оскаржуване рішення, судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 6 000,00 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Приватного підприємства «ПРОМ-БУД Компані» (, вулиця 8-го Березня, будинок 35, місто Здолбунів, Рівненська область, 35705) до Головного управління ДПС у Рівненській області (Код , вулиця Відінська, 12, місто Рівне, 33023) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській №2385 від 04.02.2020 року про відповідність Приватного підприємства «ПРОМ-БУД Компані» критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській №4627 від 26.03.2020 року про відповідність Приватного підприємства «ПРОМ-БУД Компані» критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській №1493551/41170694 від 19.03.2020 року про врахування/неврахування таблиці даних платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області виключити Приватне підприємство «ПРОМ-БУД Компані» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Приватного підприємства "ПРОМ-БУД Компані" (, вулиця 8-го Березня, будинок 35, місто Здолбунів, Рівненська область, 35705) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області (Код , вулиця Відінська, 12, місто Рівне, 33023) судові витрати в сумі 12 306,00 (дванадцять тисяч триста шість) гривень 00 копійок, в тому числі: судовий збір в сумі 6 306 (шість тисяч триста шість) гривень 00 копійок; витрати на професійну правничу допомогу в сумі 6 000 (шість тисяч) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 19 січня 2021 року.

Суддя Д.Є. Махаринець