Справа № 640/2080/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2080/20
УХВАЛА

18 січня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., суддів Єгорової Є.О., Федотова І.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УПК-АУДИТЛТД» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2020 року позов задоволено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2020 року вперше подану Головним управлінням ДПС в м. Києві апеляційну скаргу повернуто апелянту у зв`язку із ненаданням документу про сплату судового збору.

Також ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2020 року вдруге подану відповідачем апеляційну скаргу повернуто з аналогічних підстав.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, Головне управління ДПС у м. Києві 26 листопада 2020 року втретє подало апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції від 19 травня 2020 року та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд ухвалою від 12 лютого 2020 року залишив її без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 295 КАС України, а саме - апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду, а викладені у заяві про поновлення строку причини поважними визнані не були. Копію вказаної ухвали від 12 лютого 2020 року було отримано відповідачем 17 грудня 2020 року, що підтверджується відбитком штампу реєстрації вхідної кореспонденції контролюючого органу на супровідному листі від 15 грудня 2020 року.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху відповідачем направлено до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яку обґрунтовано тим, що причиною пропуску процесуального строку була неможливість своєчасної сплати судового збору. При цьому наголошує, що відповідач одразу після сплати судового збору невідкладно звернувся з апеляційною скаргою.

Надаючи оцінку викладеним у заяві доводам, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як було встановлено в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, повний текст оскаржуваного рішення було отримано відповідачем 30 травня 2020 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення (58 том а.с.209). Проте апеляційну скаргу, яка становить предмет даного судового розгляду, направлено до суду першої інстанції 26 листопада 2020 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

При цьому суд враховує, що вперше подану Головним управлінням ДПС у м. Києві апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 липня 2020 року у зв`язку з несплатою судового збору. Вказаним судовим рішенням було надано податковому органу строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк, суд ухвалою від 25 вересня 2020 року повернув Головному управлінню ДПС у м. Києві зазначену апеляційну скаргу. Тобто, відповідач мав достатній встановлений чинним законодавством строк для забезпечення сплати судового збору.

Також, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року вдруге подану відповідачем апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору. Вказаним судовим рішенням було надано податковому органу строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк, суд ухвалою від 16 листопада 2020 року повернув Головному управлінню ДПС у м. Києві вдруге подану останнім апеляційну скаргу.

Звертаючись з апеляційною скаргою втретє відповідач сплатив судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням від 04 листопада 2020 року № 6895 у розмірі 31530,00 грн. Однак, апелянт не зазначив підстав, які перешкоджали йому надати до суду вказаний платіжний документ невідкладно після здійснення сплати судового збору до моменту постановлення ухвали про повернення вдруге поданої апеляційної скарги.

Суд вважає за необхідне зазначити, що з дня отримання оскаржуваного рішення суду - 30 травня 2020 року та до моменту звернення до суду з вказаною апеляційною скаргою - 26 листопада 2020 року минуло понад п`ять місяців

Об`єктивних причин, які перешкоджали відповідачу усунути недоліки апеляційної скарги у вказаний строк клопотання не містить.

Посилання ГУ ДПС у м. Києві на гарантоване чинним законодавством право останнього на апеляційне оскарження судового рішення суд вважає помилковим у контексті спірних правовідносин з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення від 29 січня 2016 року у справі «Устименко проти України» зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

При цьому, судом також враховуються висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Таким чином, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

При цьому, своєчасне звернення до суду з вперше поданою апеляційною скаргою та повернення даної скарги судом скаржнику не може бути поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та не впливає на перебіг даного строку.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску Головним Управлінням ДПС у м. Києві строку на апеляційне оскарження. Інших доводів поважності причин пропуску строку апелянтом не зазначено.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приписи ч. 3 ст. 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне у відкритті апеляційного провадження відмовити та повернути апеляційну скаргу апелянту.

Керуючись ст.ст. 248, 299, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УПК-АУДИТЛТД» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов