Справа № 480/7827/20
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2021 р. Справа № 480/7827/20

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Прилипчука О.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Суми адміністративну справу

за позовом Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

до Управління Держпраці у Сумській області

про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

11.11.2020 р. до Сумського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (м. Суми, вул. Горького, 58) з позовною заявою до Управління Держпраці у Сумській області (40000, м. Суми, вул. Горького, 28-б), в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника Управління Держпраці у Сумській області Антоненко Наталії Геннадіївни про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №СМ15717/2033/АВ-СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020р. про накладення на Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково- виробниче об`єднання" штрафу в розмірі 15 000 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідно до наказу Управління Держпраці у Сумській області від 04.08.2020р. №785 відповідачем у період з 05.08.2020р. по 07.08.2020р. проведено інспекційне відвідування АТ "Сумське НВО" з метою здійснення контролю з питання дотримання законодавства в частині про працю щодо виплати розрахункових коштів при звільненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що складено Акт інспекційного відвідування №СМ15717/2033/АВ від 07.08.2020р.

За результатами інспекційного відвідування позивачу винесено припис від 07.08.2020р. №СМ15717/2033/АВ/П про усунення виявлених порушень законодавства про працю, за яким встановлено строк усунення порушень - 04.09.2020р.

Відповідно до наказу Управління Держпраці у Сумській області від 11.09.2020р. №935 відповідачем у період з 15.09.2020р. по 16.09.2020р. проведено інспекційне відвідування АТ "Сумське НВО" з метою здійснення контролю з питання дотримання законодавства про працю в частині виконання вимог припису від 07.08.2020р. № СМ15717/2033/АВ/П, а саме виплати розрахункових коштів при звільненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що складено відвідування №СМ 15717/2033/АВ/П-№СМ 175 98П2033 від 16.09.2020р.

З Акту вбачається, що під час попереднього інспекційного відвідування, проведеного 05.08.2020-07.08.2020 встановлено що в Акціонерному товаристві "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"" наявна заборгованість по заробітній платі. Виплата розрахункових коштів звільненим працівникам не проводиться у день звільнення, чим порушуються вимоги статті 116 КЗпП України, зокрема, наявна заборгованість з виплати розрахункових коштів перед ОСОБА_1 у сумі 27 612,00 грн. та ОСОБА_2 у сумі 40 085,88 грн. На момент повторного проведення інспекційного відвідування в період з 15.09.2020р. по 16.09.2020р. порушення зафіксовані у Приписі від 07.08.2020р. №СМ15717/2033/АВ/П не виконано.

За порушення, виявлені та зафіксовані в Акті інспекційного відвідування №СМ15717/2033/АВ від 07.08.2020р. винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №СМ15717/2033/АВ - СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020р., якою на позивача накладений штраф в розмірі 15 000 грн.

Позивач вважає, що штраф накладено в розмірі більшому, ніж передбачено діючим законодавством України.

Відповідно до статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Як вбачається з Акту та оскаржуваної постанови, порушення частини 1 статті 116 КЗпП щодо ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виявлені та зафіксовані відповідачем 07.08.2020р., тому порушення ч.1 ст. 116 КЗпП України, за які на позивача накладено штраф, виявлені 07.08.2020р.

Станом на 07.08.2020р. відповідно до статті 8 Закону України "Про Державний бюджет на 2020 рік" від 14 листопада 2019 року N 294-ІХ, розмір мінімальної заробітної плати становив 4723 грн.

Таким чином, на позивача накладено штраф в розмірі більшому ніж передбачено статтею 265 КЗпП України.

Ухвалою суду від 18.11.2020 відкрито провадження у справі, ухвалено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що штрафи накладаються на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису.

У зв`язку із виявленням під час позапланової перевірки 16.09.2020 невиконання позивачем вимог припису від 07.08.2020 №СМ15717/2033/АВ/П, не усуненням порушення вимог ч. 1 ст. 116 КЗпП України та враховуючи норми Порядку №509, заступником начальника Управління було винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № СМ15717/2033/АВ-СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020 у розмірі 15 000,00 грн. на підставі абзацу четвертого частини другої статті 265 КЗпП України.

Невиконання вимог вищезазначеного припису (момент виявлення порушення) встановлено та зафіксовано в Акті інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 16.09.2020 № СМ15717/2033/АВ/П-СМ17598П2033 - 16.09.2020. Так, невиплата розрахункових коштів при звільненні працівникам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не проведена всупереч вимог ч. 1 ст. 116 КЗпП України. Зокрема, невиплата таких коштів носить триваючий характер, безперервне невиконання обов`язків, передбачених правовою нормою - ч.1 ст. 116 КЗпП України. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які- небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності).

Враховуючи те, що відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (із змінами, внесеними згідно із Законом № 822-ІХ від 25.08.2020) мінімальна заробітна плата з 1 вересня становить 5000 грн., то розмір штрафної санкції, який застосований до позивача розраховано із розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення - 16.09.2020.

Враховуючи вищезазначене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 33-35).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, враховуючи наступне.

Судом встановлено, що відповідно до наказу Управління Держпраці у Сумській області від 04.08.2020р. №785 відповідачем у період з 05.08.2020р. по 07.08.2020р. проведено інспекційне відвідування АТ "Сумське НВО" з метою здійснення контролю з питання дотримання законодавства в частині про працю щодо виплати розрахункових коштів при звільненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що складено акт інспекційного відвідування №СМ15717/2033/АВ від 07.08.2020р. (а.с. 47-48).

За результатами інспекційного відвідування позивачу винесено припис від 07.08.2020р. №СМ15717/2033/АВ/П про усунення виявлених порушень законодавства про працю, за яким встановлено строк усунення порушень - 04.09.2020р. (а.с. 49).

11.09.2020 року Управлінням Держпраці у Сумській області прийнято наказ № 935 «Про проведення інспекційного відвідування АТ "Сумське НВО» (а.с. 36).

В період з 15.09.2020р. по 16.09.2020р. відповідачем проведено інспекційне відвідування АТ "Сумське НВО" з метою здійснення контролю з питання дотримання законодавства про працю в частині виконання вимог припису від 07.08.2020р. № СМ15717/2033/АВ/П, а саме виплати розрахункових коштів при звільненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що складено акт інспекційного відвідування №СМ 15717/2033/АВ/П-№СМ 17598П2033 від 16.09.2020р. (а.с. 36, 38-39).

Зі змісту Акту судом встановлено, що під час попереднього інспекційного відвідування, проведеного 05.08.2020-07.08.2020 встановлено що в Акціонерному товаристві "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"" наявна заборгованість по заробітній платі. Виплата розрахункових коштів звільненим працівникам не проводиться у день звільнення, чим порушуються вимоги статті 116 КЗпП України, зокрема, наявна заборгованість з виплати розрахункових коштів перед ОСОБА_1 у сумі 27 612,00 грн. та ОСОБА_2 у сумі 40 085,88 грн. На момент повторного проведення інспекційного відвідування в період з 15.09.2020р. по 16.09.2020р. порушення зафіксовані у Приписі від 07.08.2020р. №СМ15717/2033/АВ/П не виконано.

28.10.2020 відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №СМ15717/2033/АВ - СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020р., якою на позивача накладений штраф в розмірі 15 000 грн. (а. с. 3).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що позивачем не оспорюється факт виявлених посадовими особами відповідача порушень АТ "Сумське НВО" вимог законодавства про працю при виплаті працівникам заробітної плати при звільненні, а тому оцінка наведених обставин судом не здійснюється.

Позиція позивача зводиться лише до того, що відповідач оскаржуваною постановою наклав штраф виходячи із розміру мінімальної заробітної плати не станом на дату проведення перевірки (07.08.2020р.), а станом на дату проведення перевірки виконання припису від 07.08.2020р., а саме 15.09.2020 року.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Відповідно до вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 43 Конституції України держава створює умови для здійснення громадянами права на працю. Нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю є важливими способами захисту трудових прав працівників, гарантією забезпечення законності в трудових відносинах.

Статтею 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КЗпП України державний нагляд за додержанням законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 96 від 11.02.2015 (далі - Положення № 96), визначено, що центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб, є Державна служба України з питань праці (Держпраці).

Згідно з п. 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України № 100 від 11.02.2015 територіальним органом Держпраці на території Сумської області є Головне управління Держпраці у Сумській області.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закон № 877-V) встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу;

- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю на час проведення перевірки визначав Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 295 від 26.04.2017 (далі - Порядок № 295).

Пунктом 2 Порядку № 295 визначено, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці:

- Держпраці та її територіальних органів;

- виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад).

Відповідно до п. 5 Порядку № 295 інспекційні відвідування проводяться:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю;

6) за інформацією, зокрема, ДФС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

- факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень;

- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом;

- роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника.

Відповідно до п. 9 Порядку № 295 під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно приписів ст. 10 Закону № 877-V діяльності суб`єкт господарювання має, зокрема, право перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу та, відповідно, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Згідно з п. 19 та п. 20 Порядку № 295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником.

Згідно з п. 27 Порядку № 295 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Відповідно до абз. 4 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Суд наголошує, що наведена норма закону чітко встановлює розмір мінімальної заробітної плати, який має бути застосований у випадку застосування штрафних санкцій, а саме станом на момент виявлення порушення.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що відповідачем у період з 05.08.2020р. по 07.08.2020р. проведено інспекційне відвідування АТ "Сумське НВО" з метою здійснення контролю з питання дотримання законодавства в частині про працю щодо виплати розрахункових коштів при звільненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що складено акт інспекційного відвідування №СМ15717/2033/АВ від 07.08.2020р. (а.с. 47-48).

В наведеному акті перевірки встановлено, що виплата розрахункових коштів при звільненні працівникам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не проведена, чим порушено вимоги ч.1 ст.116 КзпПУ (а.с. 47-48).

Отже, наведене порушення зафіксовано в акті перевірки від 07.08.2020 року, а тому, відповідно і розмір мінімальної заробітної плати відповідачем повинен бути визначений саме станом на 07.08.2020 року.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» затверджено розмір мінімальної заробітної плати з 01.01.2020 року по 31.08.2020 року розмірі - 4723 гривень.

Виходячи із зазначеного, враховуючи положення абз. 4 ч. 2 ст. 265 КЗпП України розмір штрафних санкцій повинен складати 3*4723,00=14169,00 грн., а тому оскаржувана постанова в частині застування штрафних санкцій у розмірі 14169,00 грн. є такою, що відповідає вимогам ч.2 ст.19 Конституції України, а в частині 831 грн, є протиправною та підлягає скасуванню.

Щодо посилання представника відповідача на Порядок №509 від 17.07.2013 року, суд зазначає наступне.

Так, порядок прийняття постанов про накладення штрафних санкцій, передбачених ст. 265 КЗпП України, регламентований Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 509 від 17.07.2013 (далі - Порядок № 509).

Пунктом 1 Порядку № 509 передбачено, що ним визначено механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення».

Відповідно до п. 2 Порядку № 509 штрафи накладаються, зокрема, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису.

Пунктом 3 Порядку № 509 передбачено, що справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку. Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Згідно з п. 5 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідно до п. 4 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

Суд наголошує, що зміст наведених норм Порядку №509 не дає можливості визначати розмір мінімальної заробітної плати необхідний для обрахування штрафних санкцій відповідно до ст.265 КЗпП України саме на дату складання постанови, а тому наведені доводи представника відповідача є помилковими.

Щодо доводів представника позивача про відсутність його вини у невиконанні припису, суд зазначає наступне.

Статтею 21 Закону України "Про оплату праці" передбачено, що працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства на підставі укладеного трудового договору.

Згідно з ч. 5 ст. 97 КЗпП України та ч. 3 ст. 15 Закону України "Про оплату праці" оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Відповідно до частини 1 статті 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Статтею 24 Закону України "Про оплату праці" встановлено, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

У разі, коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні.

Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника.

Виплата заробітної плати здійснюється за місцем роботи. Забороняється провадити виплату заробітної плати у магазинах роздрібної торгівлі, питних і розважальних закладах, за винятком тих випадків, коли заробітна плата виплачується працюючим у цих закладах особам.

За особистою письмовою згодою працівника виплата заробітної плати може здійснюватися через установи банків, поштовими переказами на вказаний ними рахунок (адресу) з обов`язковою оплатою цих послуг за рахунок роботодавця.

Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Отже, суд приходить висновку, що наведені норми законодавства передбачають обов`язковість своєчасної виплати заробітної плати працівникам незалежно від фінансового стану підприємства та наявності інших обставин, що можуть перешкодити своєчасній виплаті заробітної плати.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Управління Держпраці у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови підлягають частковому задоволенню в частині скасування постанови Головного управління Держпраці у Сумській області про накладення штрафу № СМ15717/2033/АВ-СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020р. у розмірі 831 грн.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Управління Держпраці у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити частково.

Скасувати постанову Управління Держпраці у Сумській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №СМ15717/2033/АВ-СМ17598П2033/ПТ/ЗБ-ФС від 28.10.2020р. в частині накладення на Акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" штрафу в розмірі 831 грн.

В задоволенні інших позовних вимог- відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук