Справа № 640/22969/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

16 січня 2021 року м. Київ № 640/22969/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши заяву позивача про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі:

за позовомОСОБА_1
доКиївської обласної прокуратури
про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 із позовом до Київської обласної прокуратури, в якому просила суд: визнати протиправним і скасувати наказ прокуратури Київської області України від 23.10.2019 №608к про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області та органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 28.10.2019;поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області в органі прокуратури з 28.10.2019; стягнути з прокуратури Київської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 28.10.2019 і до моменту фактичного поновлення на роботі.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2020 позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської обласної прокуратури (бульвар Лесі Українки, 27/2, м. Київ, ) задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ прокуратури Київської області від 23.10.2019 №608к про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області та з органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 28.10.2019; поновлено ОСОБА_1 на посаді посади заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області з 29.10.2019; стягнуто з Київської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 281 780, 38 грн.; допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області та органів прокуратури з 29.10.2019 та стягнення на її користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, а саме в розмірі 1 039,78 грн., (одна тисяча тридцять дев`ять гривень 78 коп.);- у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.01.2021 внесено виправлення до рішення суду.

Через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) від позивача надійшла заява про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі. Заява обґрунтована тим, що станом на 30.02.2020 органу в якому позивача було поновлено не існує, у зв`язку з чим, остання просила роз`яснити порядок виконання судового рішення в частині поновлення на посаді заступника начальника слідчого відділу прокуратури Київської області з 29.11.2019.

Відповідно до частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду заяви.

Зважаючи на викладене, розгляд вищевказаної заяви здійснюється судом в порядку письмового провадження.

За заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання ( частини друга та третя статті 254 КАС України).

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли таке є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

На переконання суду, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд відмічає, що процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Разом із тим, суд зазначає, що алгоритм дій відповідача під час та після виконання судового рішення, а також наслідки такого виконання не може визначатись як роз`яснення судового рішення у розумінні частини першої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд, дослідивши зміст рішення від 24.12.2020, яке просить роз`яснити позивачка, вважає, що воно є зрозумілим за змістом, винесене у межах заявлених позовних вимог та додаткового роз`яснення судом не потребує. Резолютивна частина містить чіткі вимоги щодо зобов`язання вчинення певних дій відповідачем та не викликає труднощів для її розуміння та виконання.

Як вбачається зі змісту заяви, позивачка фактично ставить перед судом питання про роз`яснення порядку та способу виконання рішення, тобто просить вказати, у зв`язку з викладеним суд акцентує увагу на тому, що чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку його виконання.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що резолютивна частина рішення суду від 24.12.2020 є чіткою та зрозумілою, а тому розширеному тлумаченню шляхом її роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу, не потребує.

При цьому доцільно зауважити, що відсутність в Київській обласній прокуратурі посади, яку позивачка обіймала до звільнення і на якій її поновив суд, не є перешкодою для виконання Київською обласною прокуратурою рішення суду, допущеного в цій частині до негайного виконання.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтями 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2020 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Відповідно до ч. 5 ст. 254 КАС України ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 292-297 КАС України

Суддя А.С. Мазур