Справа № 400/3572/19
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2021-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 січня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/3572/19

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю будівельна інжинірингова компанія "Миколаївінвестбуд" до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

04 січня 2021 року до Миколаївського окружного адміністративного суду повторно надійшла апеляційна скарга ГУ ДПС у Миколаївській області на зазначене рішення, яким адміністративний позов ТОВ будівельна інжинірингова компанія "Миколаївінвестбуд" задоволено, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши подане клопотання, судова колегія приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року апеляційну скаргу, у зв`язку із несплатою судового збору, залишено без руху та надано строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2020 року продовжено ГУ ДПС у Миколаївській області строк на усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом надання документу про сплату судового збору за її подачу, терміном 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

24 березня 2020 року, П`ятим апеляційним адміністративним судом, повернено апеляційну скаргу ГУ ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18.02.2020 в частині сплати судового збору.

04 січня 2021 року ГУ ДПС у Миколаївській області повторно подало апеляційну скаргу.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку апелянтом зазначено, що при попередньому зверненні у нього були відсутні кошти на сплату судового збору.

Крім того, у вказаний період були встановлені карантинні заходи з метою запобігання поширення на території України COVID-19.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Судова колегія звертає увагу, що встановлення карантину з метою запобігання поширення на території України COVID-19 на сьогоднішній день не є безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки з урахуванням положень Закону України №731-IX, якими внесено зміни до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України їх поновлення можливо, якщо причини пропуску зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, а тому апелянту слід належним чином обґрунтувати, які карантинні обмеження позбавили його можливості повторно звернутися до суду в період з 07.08.2020 по 05.01.2021.

При цьому в період до 06.08.2021 апелянт мав безумовне право на поновлення строку звернення до суду згідно пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, проте своїм правом повторного звернення до суду не скористався.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 року № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Таким чином, у ситуації з державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів, тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Та обставина, що вперше ГУ ДПС у Миколаївській області звернулось з апеляційною скаргою у строк, встановлений статтею 295 КАС України, не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 серпня 2020 року по справі №120/2841/19-а.

Крім того, в постанові по справі № 820/2921/17 від 19 лютого 2019 року Верховний Суд дійшов висновку, що маючи намір добросовісної реалізації належного права на апеляційний перегляд справи, сторона повинна забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору. Відсутність у податкового органу коштів, призначених для сплати судового збору, як і наслідок, невиконання через це вимог закону і суду, своїх процесуальних обов`язків не може слугувати поважною підставою пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені в кошторисі такої установи своєчасно та у повному обсязі з урахуванням здійснених видатків за минулий бюджетний період.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Недостатність суми грошових коштів необхідної для сплати судового збору може бути причиною, що ускладнює здійснення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, проте не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

На підтвердження доводів, викладених у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження вчинення дій з метою отримання коштів для сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі, наприклад, звернення до податкового органу вищого рівня або органу казначейської служби з обґрунтуванням необхідності апеляційного оскарження судового рішення саме у справі №400/3572/19 та отримання відповідного фінансування.

Враховуючи факт повторного звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою, для обґрунтування поважності пропуску строку апелянту необхідно надати до суду докази послідовного та регулярного вчинення активних дій з метою виконання процесуального обов`язку зі сплати судового збору з моменту звернення з апеляційною скаргою по даній справі.

Судова колегія звертає увагу, що апелянтом сплачено судовий збір по даній справі 23.12.2020, що підтверджується платіжним дорученням №3276 та випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, проте даний факт не є поважною причиною для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання викладених відповідачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження причин пропуску такого строку поважними.

Частиною 3 ст.298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, ГУ ДПС у Миколаївській області у 10 денний строк повинно подати до суду вмотивоване клопотання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.296, 298, 299 КАС України, судова колегія,-

У Х В А Л И Л А :

Відмовити Головному управлінню ДПС у Миколаївській області у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги на протязі 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.299 КАС України апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Вербицька Н. В.
Судді Кравченко К.В. Джабурія О.В.