Справа № 520/9714/2020
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

18 січня 2021 р. № 520/9714/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" (, вул. Гіршмана, буд. 4-А, м. Харків, 61002) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" (далі за текстом ТОВ "ФК "Платіжний центр") звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 06.04.2020 року №0 та від 06.04.2020 року №0.

В обґрунтування позову зазначив, що позивач жодних послуг з переказу коштів фізичним особам, які вносять кошти до ПТКС не надає. Оскільки ПТКС не є місцем проведення розрахунків у розумінні Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а є місцем ініціювання переказу коштів, а також місцем виконання інших операцій відповідно до функціональних можливостей ПТКС, отже, за місцем розташування ПТКС не здійснюється будь-яких розрахункових операцій, і використання реєстраторів розрахункових операцій. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду Панченко О.В. від 28 липня 2020 р. прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене провадження по адміністративній справі №520/9714/2020.

Згідно розпорядження керівника апарату Харківського окружного адміністративного суду №03-05/64 від 15.10.2020 року було призначено повторний автоматизований розподіл адміністративних справ, що залишилися нерозглянутими суддею Харківського окружного адміністративного суду Панченко О.В. станом на 15.10.2020 р., згідно актів прийому-передачі адміністративних справ від 15.10.2020 року на підставі п. 2.3.50. Положення.

Згідно проведеного повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану адміністративну справу 15.10.2020 передано в провадження судді Полях Н.А.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 КАС України, у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду Полях Н.А. було прийнято позовну заяву до розгляду.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Суд наголошує, що від позивача надійшов конверт з позначкою "адресат відсутній за вказаною адресою".

У відзивів на позовну заяву відповідач наголосив, що посадовими особами контролюючого органу в діяльності позивача встановлені порушення п. 1 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а саме в акті перевірки зазначено, що ТОВ "ФК "Платіжний центр" проводив розрахункові операції із споживачами через ПТКС (програмно-технічний комплекс самообслуговування) без застосування реєстраторів розрахункових операцій для подальшого переказу коштів на поточні рахунки та встановлено порушення позивачем п. 85.2. ст. 85 Податкового кодексу України, а саме ненадання відповідних документів в повному обсязі, що належать або пов`язані з предметом перевірки. На підставі викладеного просив у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Зазначена справа розглянута пізніше, оскільки довідкою від 18.01.2021 р. по справі 520/9714/2020 підтверджено, що суддя Полях Н.А. в період з 28.12.2020 р. по 17.01.2021 р. перебувала у щорічній відпустці.

Суд наголошує, що відповідно до приписів ч. 6 ст. 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами контролюючого органу 10.03.2020 р. на підставі наказу №1396 від 06.03.2020 р. та приписів чинного податкового законодавства було проведено перевірку позивача (а.с. 14, 22 25).

За результатами проведеної перевірки посадовими особами контролюючого органу було складено акт фактичної перевірки № 183/20/30/РРО/37878674 від 17.03.2020 року щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності документа, що підтверджує державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відповідно до закону, ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (а.с. 22 25).

На підставі висновків викладених в акті фактичної перевірки № 183/20/30/РРО/37878674 від 17.03.2020 року посадовими особами контролюючого органу було складено податкове повідомлення-рішення від 06.04.2020 року № 0 (форма "Є"), яким ТОВ "ФК "Платіжний центр" нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) (код платежу 21080900) в сумі 1,00 грн. за порушення п. 1 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (а.с. 26) та податкове повідомлення-рішення від 06.04.2020 року № 0 (форма "ПС"), яким ТОВ "ФК "Платіжний центр" нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) (код платежу 21081103) в сумі 1020,00 грн. за порушення п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України (а.с. 27).

У відповідності до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України ТОВ "ФК "Платіжний центр" оскаржив зазначені вище податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку до Державної податкової служби України. Рішенням Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 19.06.2020 року № 19611/6/97-00-06-02-06-06 контролюючий орган залишив без змін податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 06.04.2020 року № 0, № 0, а скаргу ТОВ "ФК "Платіжний центр" без задоволення (а.с. 28 31).

Не погоджуючись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень позивач звернувся до Харківського окружного суду за захистом своїх прав.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному аналізі в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд виходить з таких мотивів та норм права.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі за текстом ПК України).

Порядок проведення фактичної перевірки передбачено статтею 80 ПК України.

Відповідно до пункту 80.4 статті 80 ПК України, перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Згідно з підпунктом 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право: здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, шо підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів.

З аналізу змісту вказаних норм вбачається, що реалізуючи право на здійснення контролю, зокрема, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій шляхом проведення фактичної перевірки, контролюючі органи (посадові особи) можуть провести контрольну розрахункову операцію саме перед початком такої фактичної перевірки. При цьому, порядок проведення контрольної розрахункової операції має свої особливості та має відбуватися у порядку та у спосіб, визначені законодавством.

Ініціюючи та проводячи контрольну розрахункову операцію, посадова особа контролюючого органу діє від імені держави в особі державного органу, що / свою чергу зумовлює використання для проведення такої операції державних коштів.

Суд наголошує, що в акті перевірки відсутні відомості про посадову особу контролюючого органу, яка здійснила контрольну розрахункову операцію. Також, з наданого відповідачем суду наказу ГУ ДПС у Харківській області від 06.03.2020 року № 1396 на проведення фактичної перевірки позивача вбачається, що ним не передбачено проведення посадовими особами контролюючого органу контрольної розрахункової операції відповідно до вимог підпункту 20.1.11 пункту 20.1 статті 20 та пункту 80.4 статті 80 ПК України.

Крім того, посадові особи контролюючого органу під час здійснення фактичної перевірки не надали ТОВ "ФК "Платіжний центр" жодного документу, які б підтверджували видачу посадовим особам, що в межах проведення фактичної перевірки позивача здійснили контрольну розрахункову операцію в даній справі, грошових коштів (готівки) з каси бюджетних асигнувань контролюючого органу.

З наведеного вбачається, що контрольна розрахункова операція фактично проведена з порушенням приписів чинного податкового законодавства.

Окрім того, суд наголошує, що після початку проведення фактичної перевірки 10.03.2020 року директору ТОВ "ФК "Платіжний центр" було надано запит про надання документів № 8720/10/20-40-05-10-19 від 10.03.2020 року.

ТОВ "ФК "Платіжний центр" 11.03.2020 року надано відповідь з копіями документів, пов`язаних з предметом перевірки. Проте, контролюючим органом в акті перевірки встановлено порушення ТОВ "ФК "Платіжний центр" п. 85.2. ст. 85 Податкового кодексу України, а саме ненадання відповідних документів в повному обсязі, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

Приписами п.п. 85.2. 85.4. 85.8 ст. 85 ПК України передбачено, що при проведенні перевірки платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово- господарських. бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Посадовими особами контролюючого органу ані в направленому запиті, ані в ході здійснення перевірки не було повідомлено, які саме із запитуваних документів можуть свідчити про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.73.3 ст.73 Податкового Кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджу є: 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати: 3) печатку контролюючого органу.

Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження протягом одного місяця з дня. що настає за днем надходження запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:

-за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавствах сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

-для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;

-виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;

-щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування: акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної:

-у разі проведення зустрічної звірки;

-в інших випадках, визначених цим Кодексом.

В листі про надання документів від 10.03.2020р. не зазначено підстав для надання документів, визначених статтею 73 Податкового кодексу України.

Крім того, в зазначених листах перевіряючі також просили надати оригінали документів, проте, згідно п.85.5 ст.85 Податкового Кодексу України вилучення оригіналів первинних, фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів за винятком випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством, забороняється.

Суд наголошує, що позивачем було надано на запит податкового органу в ході перевірки ті документи, які належать або пов`язані з предметом перевірки.

Крім того, в листі (відповіді) від 11.03.2020р. позивачем чітко зазначено, що надаючи послугу з переказу коштів, ТОВ "ФК "Платіжний центр" здійснює розрахунки виключно у безготівковій формі. ТОВ "ФК "Платіжний центр" не проводить розрахункових операцій, не здійснює касових операцій.

Щодо порушень, виявлених в ході фактичної перевірки, суд зазначає наступне.

Згідно висновку перевірки, відображеного в п. 3.1 розділу 3 183/20/30/РРО/37878674 від 17.03.2020 року Головним управлінням Державної податкової служби у Харківській області в діяльності ТОВ "ФК "Платіжний центр" встановлені порушення: п. 1 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючим органом в акті перевірки зазначено, що ТОВ "ФК "Платіжний центр" проводив розрахункові операції із споживачами через програмно-технічні комплекси самообслуговування без застосування реєстраторів розрахункових операцій для подальшого переказу коштів на поточні рахунки. Доказом чого, на думку перевіряючих, є квитанції поповнення електронних квитків для оплати проїзду в міському електротранспорті (трамвай, тролейбус, метрополітен) міста Харкова, які в останній день перевірки 17.03.2020 року були надано для огляду директору ТОВ "ФК "Платіжний центр".

Суд зазначає, що згідно приписів ст. 1 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг", фінансова установа - юридична особа, яка відповідно до закону надає одну чи декілька фінансових послуг та внесена до відповідного реєстру в установленому законом порядку. До фінансових установ належать банки, кредитні спілки, ломбарди, лізингові компанії, довірчі товариства, страхові компанії, установи накопичувального пенсійного забезпечення, інвестиційні фонди і компанії та інші юридичні особи, виключним видом діяльності яких є надання фінансових послуг, а у випадках, прямо визначених законом, - інші послуги (операції), пов`язані з наданням фінансових послуг.

Відповідно до п. 8 ст. 4 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг" до фінансових послуг належить переказ коштів.

Позивач є фінансовою установою, надає фінансові послуги з переказу коштів, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг" на підставі Ліцензії Національного банку України від 11.02.2014 року №6, виданої позивачу на переказ коштів у національній валюті без відкриття рахунків.

Суд наголошує, що здійснюючи поповнення електронних квитків автоматизованої системи обліку оплати проїзду у міському електротранспорті (метрополітені, трамваї, тролейбусі) м. Харкова (далі також Система "Електронний квиток") за допомогою терміналів самообслуговування, пасажирами - фізичними особами придбавалася виключно послуга з проїзду міським електротранспортом м. Харкова.

Аналізуючи матеріали справи суд зазначає, що ТОВ "ФК "Платіжний центр" жодних послуг з переказу коштів фізичним особам, які вносять кошти до ПТКС не надає.

Грошові кошти вносяться до ПТКС фізичними особами виключно в якості поповнення електронних квитків для оплати проїзду за отримання послуг з перевезення пасажирів в міському електричному транспорті м. Харкова (трамвай, тролейбус, метрополітен), а не за отримання послуг від позивача. Фізичні особи також не сплачують ТОВ "ФК "Платіжний центр" жодної плати за надання послуг з переказу коштів і вносячи грошові кошти до терміналу самообслуговування, фізичні особи-пасажири оплачують виключно вартість проїзду в міському електротранспорті.

Послуги з перевезення пасажирів надають перевізники електротранспорту міста Харкова - КП "Харківський метрополітен", КП "Тролейбусне депо №2", КП "Тролейбусне депо № 3", КП "Салтівське трамвайне депо", КП "Жовтневе трамвайне депо". Отримувачем коштів за транспортні послуги, що отримуються за допомогою терміналів самообслуговування системи "Електронний квиток" є КП "Харківпасс", оскільки дана юридична особа є особою, уповноваженою рішенням 16 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 08.11.2017 № 846/17 здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства заходи, пов`язані зі справлянням плати за транспортні послуги за перевезення в міському електричному транспорті м. Харкова (метрополітен, трамвай, тролейбус).

Послуги з переказу коштів позивач, як фінансова установа, надає саме даній юридичній особі - комунальному підприємству "Харківпасс", згідно умов відповідного договору переказу коштів від 26.12.2019 року № 26/12-19/ПК-1.

Відповідно до умов п.п. 1.1 даного договору переказу коштів ТОВ "ФК "Платіжний центр" приймає на себе зобов`язання здійснювати на користь отримувача (КП "Харківпасс") наступні дії: організовувати приймання та здійснювати переказ коштів, внесених Платниками до Фінансової установи (ТОВ "ФК "Платіжний центр") за проїзд в міському електричному транспорті (метрополітені, трамваї, тролейбусі) м. Харкова за допомогою ПТКС на користь отримувача (КП "Харківпасс"), фіксуючи надходження платежів платників та реєстрацію проїзду пасажирів в транспортних засобах перевізників з використанням програмного забезпечення Автоматизованої системи обліку оплати проїзду; забезпечувати перерахування коштів на поточний рахунок отримувача (КП "Харківпасс") у строки, визначені цим договором.

Підпунктом 1.23 статті 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі.

Також, між ТОВ "ФК "Платіжний центр" та ПАТ "Мегабанк" укладено договір № 103-10/2014-1 від 01.07.2014р. про інкасацію валютних цінностей (коштів), відповідно до якого банк на умовах, передбачених цим договором, власними силами і засобами здійснює збирання грошової готівки з програмно-технічних комплексів самообслуговування далі (ПТКС) клієнта та доставку її до операційної каси банку.

Відповідно до п.п. 2.2.3. п. 2.2. розділу 2 цього договору, банк зобов`язується здійснювати зарахування проінкасованої готівки на поточний рахунок Клієнта (Позивач), відкритий у ПАТ "Мегабанк", не пізніше наступного Банківського робочого дня. у вихідні і святкові не пізніше наступного Банківського робочого дня.

Тобто, враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у ТОВ "ФК "Платіжний центр" спочатку здійснюється інкасація коштів з ПКТС та їх зарахування на спеціальний поточний рахунок та лише після цього кошти переказуються на поточний рахунок КП "Харківпасс".

В пункті 1 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг " встановлено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що особи, які здійснюють операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупку (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані в установленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій.

При цьому, в розумінні цього Закону розрахункова операція це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг).

Місце проведення розрахунків - місце, де здійснюються розрахунки із покупцем за продані товари (надані послуги) та зберігаються отримані за реалізовані товари (надані послуги) готівкові кошти, а також місце отримання покупцем попередньо оплачених товарів (послуг) із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо.

Таким чином, на суб`єкт господарювання покладається обов`язок застосовувати РРО при здійсненні операції, яка полягає у прийманні від покупця готівкових коштів за місцем реалізації товарів (послуг).

Програмно-технічним комплексом самообслуговування (ПТКС), згідно п. 1.32-2 ст. 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", є пристрій, що дає змогу користувачеві здійснювати операції з ініціювання переказу коштів, без безпосередньої участі оператора (касира).

Таким чином, за допомогою ПТКС здійснюється прийняття готівкових коштів в якості початкового етапу усього циклу операції з переказу коштів (ініціювання, інкасація, фінансовий моніторинг та безпосередньо сам переказ).

Тобто, ПТКС виконує лише частину операції з усього циклу операції з переказу коштів, суть функції якого полягає лише в прийнятті готівкових коштів для переказу.

Разом з тим, п.п. 8.1.2. Правил внутрішньодержавної платіжної системи "City24", учасником якої є позивач, як фінансова установа, передбачено, що ініціювання переказу коштів в Платіжній системі здійснюється з використанням наступних платіжних пристроїв: 1) програмно-технічні пристрої ПНФП; 2)ПТКС - платник заповнює, шляхом власноручного внесення інформації або її вибору з програмного інтерфейсу ПТКС, електронний документ на переказ програмно-апаратними засобами ПТКС без безпосередньої участі оператора (касира). По завершенні ініціювання операції формується квитанція ПТКС, шо підтверджує прийняття грошових коштів та зобов`язання щодо її подальшого виконання.

При цьому, зі змісту таких правил видно, що переказ коштів здійснюється не за місцем отримання готівки, якщо така готівка вноситься до ПТКС, а через банківські установи учасників платіжних систем, за рахунок коштів, що знаходяться на рахунку учасника в Розрахунковому банку.

Відповідно до пункту 1.24 статті 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" переказ коштів (далі - переказ) - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою.

Згідно з пунктом 8.5 статті 8 цього ж Закону строки проведення переказу за допомогою платіжних інструментів, крім встановлених пунктами 8.1 - 8.4 цієї статті, визначаються правилами платіжної системи та договорами, що укладаються між учасниками та користувачами платіжної системи. Строк виконання міжбанківського переказу, що здійснюється на підставі клірингових вимог, не може перевищувати строк, установлений пунктом 8.4 цієї статті.

Таким чином, з аналізу вказаних норм, можна суд дійшов висновку, що за місцем прийняття готівкових коштів, тобто за місцем розташування ПТКС, не здійснюється будь-яких розрахункових операцій, оскільки не здійснюється продажу товарів, робіт, послуг, а також не надається послуга з переказу коштів у повній мірі (завершений алгоритм: ініціювання, інкасація, фінансовий моніторинг та безпосередньо сам переказ), оскільки момент отримання послуги з переказу коштів не пов`язаний у часі з моментом внесення грошових коштів до ПТКС.

Час надання послуги пов`язаний з моментом зарахування грошових коштів на рахунок отримувача, за рахунок коштів, що знаходяться на рахунку учасника в Розрахунковому банку.

Оскільки ПТКС не є місцем проведення розрахунків у розумінні Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а є місцем ініціювання переказу коштів, а також місце виконання інших операцій відповідно до функціональних можливостей ПТКС, отже, за місцем розташування ПТКС не здійснюється будь-яких розрахункових операцій, і використання реєстраторів розрахункових операцій

Крім того, як зазначалось вище, позивач не отримує від фізичних осіб, які вносять грошові кошти до ПТКС, ніякої винагороди (плати), тобто фізичні особи не являються для позивача покупцями.

Платником, згідно п. 1.32 ст. 1 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" є особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів.

З аналізу даної норми вбачається, що фізичні особи-пасажири, які бажають скористатись послугою перевезення, що надається виключно перевізниками електротранспорту міста Харкова (КП "Харківський метрополітен", КП "Тролейбусне депо №2", КП "Тролейбусне депо №3", КП "Салтівське трамвайне депо", КП "Жовтневе трамвайне депо"), не є платниками для ТОВ "ФК "Платіжний центр" в розуміння чинного законодавства та за даними операціями.

Щодо оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 06.04.2020 року № 0, суд зазначає, що податковим органом раніше було винесено податкове повідомлення-рішення від 04.11.2019 року № 0 за аналогічне порушення, проте воно не є узгодженими в силу п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України. Дане податкове повідомлення-рішення оскаржувалось в Харківському окружному адміністративному суді по справі № 520/1577/2020. Станом на даний час рішенням Харківському окружному адміністративному суді від 10.06.2020 року визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС У Харківській області від 04.11.2019 року № 0, яким ТОВ "ФК "Платіжний центр" нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) (код платежу 21081103) за порушення п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Разом із тим, суд зазначає, що вимога п. 1 ст. 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

У ході розгляду справи суд надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору та здатні вплинути на результат вирішення спору. Інші доводи сторін висновки суду не спростовують.

Враховуючи вищенаведене, спірні податкові повідомлення-рішення є такими, що не ґрунтуються на нормах закону, а тому підлягають скасуванню.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень не надав до суду достатні, беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив, і не довів правомірності його дій щодо винесення спірних податкових повідомлень-рішень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257, 258, 262, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" (, вул. Гіршмана, буд. 4-А, м. Харків, 61002) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.04.2020 року № 0 (форма "Є"), яким ТОВ "ФК "Платіжний центр" нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) (код платежу 21080900) в сумі 1,00 грн. за порушення п. 1 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення податкове повідомлення-рішення від 06.04.2020 року № 0 (форма "ПС"), яким ТОВ "ФК "Платіжний центр" нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) (код платежу 21081103) в сумі 1020,00 грн. за порушення п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" (, вул. Гіршмана, буд. 4-А, м. Харків, 61002) суму судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 18 січня 2021 року.

Суддя Н.А. Полях