Справа № 120/219/21-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

18 січня 2021 р. Справа № 120/219/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

до: Виконавчого комітету Жмеринської міської ради (, адреса: вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100), міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича (адреса: вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100)

про: визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Жмеринської міської ради та міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Суд зазначає, що рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статті 2, 5 КАС України. Суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень або створення перешкод для їх реалізації.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до адміністративного суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Вимоги щодо змісту позовної заяви встановлені статтею 160 КАС України.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої вказаної статті в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Положеннями частини 1 статті 5 КАС України визначені правові способи захисту судом порушеного права, свобод або законного інтересу особи, яка звернулася до суду з позовом про оскарження рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Такими способами є: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Вищевказаним способам повинні відповідати і позовні вимоги особи, яка звертається до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Отже, підставою для звернення до суду із позовом є порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

У рамках адміністративного судочинства:

дії - це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - це нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

У контексті наведеного, суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Як свідчить зміст прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд

- визнати протиправною бездіяльність відповідачів щодо невинесення ґрунтовної відмови про відмову у задоволенні розгляду її заяви про отримання публічної інформації, яка відповідає імперативним вимогам статті 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" (для аналізу таких вимог надається копія рішення Вінницького окружного адміністративного суду у справі № 120/4322/18-а);

- визнати протиправними дії міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича щодо зазначення у листі від 02.12.2020 року № 48-запит даним відповідачем, в порушення вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", власний підпис як прізвище, ім`я, по батькові та посаду особи, що відповідає за розгляд запитів про надання публічної виконавчому комітеті Жмеринської міської ради;

- визнати протиправною бездіяльність міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича щодо не здійснення особистого контролю за діяльністю посадових осіб виконавчого комітету Жмеринської міської ради при наданні ними письмових відповідей щодо надання публічної інформації, оскільки дії посадових осіб виконавчого комітету Жмеринської міської ради грубо суперечать Закону України "Про доступ до публічної інформації" та постанові Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних" від 21.10.2015 року № 835;

- визнати протиправною бездіяльність міського голови Жмеринської міської ради ОСОБА_2 щодо не здійснення дій по посадових осіб виконавчого комітету Жмеринської міської ради, із урахувань пункту 9 частини третьої статті 129 Конституції України, де імперативно встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України, оскільки протиправна бездіяльність відповідача до посадових осіб виконавчого комітету Жмеринської міської ради грубо суперечить постанові Вінницького апеляційного адміністративного суду від 27.07.2017 року у справі № 130/370/17, якою зобов`язано Леляцьку сільську раду Жмеринського району Вінницької області здійснити реєстрацію публічної інформації відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", та окремій ухвалі Барського районного суду Вінницької області від 10.08.2017 року у справі № 130/2041/16-а, якою зобов`язано голову Леляцької сільської ради Жмеринського району Вінницької області організувати у сільській раді вивчення положень Закону України "Про доступ до публічної інформації";

- із урахуванням окремої ухвали Барського районного суду Вінницької області від 10.08.2017 року у справі № 130/2041/16-а та на підставі норм чинного законодавства поставити окрему ухвалу суду про порушення норм Закону України "Про доступ до публічної інформації" у виконавчому комітеті Жмеринської міської ради.

Однак позивачем у прохальній частині позовної заяви не визначено конкретний спосіб відновлення порушених прав, свобод та інтересів, визначений частиною першою статті 5 КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Об`єктом судового захисту є права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав у сфері публічно-правових відносин. Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, встановити чи є відповідне право або інтерес порушеним, а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Отже, формулювання позовних вимог у такому вигляді не дає можливості визначити чи дотримано позивачем вимоги пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Натомість, з огляду на наведені вище положення КАС України, суд не уповноважений на власний розсуд визначати належний спосіб захисту порушеного права, тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом коректного викладу змісту позовних вимог до відповідача та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи.

Окрім того, згідно з пунктом 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, зазначену вимогу позивачем також не дотримано.

Частинами першою, другою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення вказаних недоліків шляхом:

- коректного викладу змісту позовних вимог до відповідачів та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи;

- зазначення власного письмового підтвердження про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Керуючись статтями 2, 5, 160, 169, 171, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Виконавчого комітету Жмеринської міської ради (, адреса: вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100), міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича (адреса: вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100) про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна