Справа № 120/315/21-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

20 січня 2021 р. Справа № 120/315/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
15.01.2021 року до суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, серед іншого, обов`язково мають зазначатись відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача та інших учасників справи.

Разом з тим, подані матеріали свідчать, що позивачкою, в порушення вищевказаної норми, в позовній заяві не зазначено як власні номери засобів зв`язку так і номери засобів зв`язку відповідача, які є необхідними для належного та своєчасного повідомлення сторони про розгляд справи.

2. Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі N 826/16958/17.

Як слідує із матеріалів позовної заяви, у пунктах 1 та 2 прохальної частини позову ОСОБА_1 просить суд визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування та невиплати їй індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 01.03.2018 року та, відповідно, зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення, з урахуванням 2008 року як базового.

Втім, в якості обґрунтувань позовних вимог та долучених до позовної заяви доказів слідує, що військову службу у військовій частині НОМЕР_2 позивачка проходила з 29.09.2017 року по 27.06.2020 рік. Тобто, пред`являючи позовні вимоги до військовій частині НОМЕР_2 за період з 01.01.2016 року по 29.09.2017 року, позивачка не наводить жодних обґрунтувань про те, за яких правових підстав ці вимоги звернуті до військової частини НОМЕР_2 та чому саме ця особа має за ними відповідати, оскільки військову службі в цей час позивачка проходила в іншій військовій частині.

Тобто, позивачці слід уточнити позовні вимоги та розмежувати межі відповідальності відповідача відносно конкретних періодів проходження позивачем військової служби.

Крім того п. 2 прохальної частини позовної вимоги, яка є вимогою зобов`язального характеру, не є конкретизованим, а саме ОСОБА_1 не зазначено як період, щодо якого ставиться питання про нарахування та виплати індексації грошового забезпечення, та, знову ж таки, особу, до якої звернута ця вимога.

Таким чином, існує невідповідність між змістом позовної заяви та підставами заявлених вимог. Саме тому позивачці необхідно усунути недоліки позовної заяви та уточнити прохальну частину заявленого позову, привівши зміст позовних вимог у відповідність до обставин, якими позивачка обґрунтовує такі вимоги, визначитись із суб`єктним складом осіб, які мають відповідати за заявленими вимогами та конкретизувати свої позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням розумного строку для усунення виявлених судом недоліків у спосіб викладення позовної заяви в новій редакції з урахуванням вищезазначених пропозицій суду.

Керуючись ст.ст. 5, 160, 161, 169, 243, 248, 256, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачеві 5-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович