Справа № 260/2326/20
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2021-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про вiдстрочення i розстрочення виконання, змiну чи встановлення способу i порядку виконання судового рішення

20 січня 2021 рокум. Ужгород№ 260/2326/20

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю. розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом Головного управління ДПС у Закарпатській області до Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Закарпатській області (далі - позивач, ГУ ДПС у Закарпатській області) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (далі - відповідач, КП "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода"), в якій просить: стягнути податковий борг з Комунального підприємства Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода, 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, Митна, 1 у розмірі 17 511 307 грн. 13 коп. по платежу 85 11010100 податок на доходи фізичних осіб, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку, із доходів платника податку у вигляді заробітної плати пеня у розмірі 821588,30 грн.; по платежу 85 19050200 інші збори за забруднення навколишнього природного середовища до фонду охорони навколишнього природного середовища у розмірі 369093,86 грн. (основний платіж - 60819.69 грн., пеня - 308274,17 грн.); по платежу 85 19010200 надходження від скидів забруднюючих речовин безпосередньо у водні об`єкти у розмірі 1300217,83 грн. (основний платіж - 1112605.74 грн., пеня - 187612,09 грн.); по платежу 30 14010100 податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 13917554,52 грн. (основний платіж - 13560988,66 грн., пеня - 356565,86 грн.); по платежу 50 11020201 податок на прибуток підприємств та фінансових установ комунальної власності у розмірі 1102852,62 грн. (основний платіж - 1081999,50 гри., пеня - 20853,12 грн.) за рахунок коштів, що належать платнику податків на праві власності, в тому числі тих, які знаходяться на рахунках у банках.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 адміністративний позов задоволено, стягнуто з Комунального підприємства Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, Митна, 1, ) податковий борг у розмірі 17 511 307 грн. 13 коп. (сімнадцять мільйонів п`ятсот одинадцять тисяч триста сім гривень 13 копійок) за рахунок коштів, що належать платнику податків на праві власності, в тому числі тих, які знаходяться на рахунках у банках.

24.11.2020 на адресу суду надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення, яка мотивована тим, що погасити борг за вищевказаним рішенням від 21.09.2020 Комунальне підприємство Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода не має можливості у зв`язку із відсутністю необхідного обсягу коштів та активів у товариства. Також представник Комунального підприємства Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода зазначає, що Фінансовий стан КП «Водоканал м.Ужгорода» характеризується значними обсягами накопичених збитків від основної діяльності, які станом на 30.09.2020 р. склали 16036 тис. грн. (рядок 1420 Форми №1 Балансу (Звіт про фінансовий стан) на 30 вересня 2020 року).

Відсутність коштів для виконання рішення суду пов`язана також із значними обсягами дебіторської заборгованості перед підприємством споживачів послуг з питного водопостачання і водовідведення, яка станом на 30.09.2020 р. складає 83663 тис. грн. (рядок 1125 Форми №1 Балансу (Звіт про фінансовий стан) на 30 вересня 2020 року). Зокрема, заборгованість тільки Коритнянської сільської ради, підтверджена рішеннями судів, станом на 20.08.2019 р. сягнула 17972859,27 грн., однак їх виконання розстрочене за мировими угодами на 216 місяців

Судом на виконання частини 2 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України призначались судові засідання з розгляду даної заяви про відстрочення виконання судового рішення на 14.12.2020 о 10:00 год., на 12.01.2021 року на 10:00 год., однак у зв`язку із поданням представником заявника клопотань про відкладення розгляду справи та додаткових пояснень такі неодноразово відкладались.

В судове засідання призначене на 20.01.2021 року представник Комунального підприємства Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду в судове засідання не з`явився повторно, однак повторно подав клопотання про відкладення.

В силу вимог ч.1 ст. 45 КАС України, суд зазначає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. В даному випадку суд розцінює неодноразове клопотання про відкладення як зловживання процесуальними правами що затягують розгляд даного клопотання.

Представник Головного управління ДПС у Закарпатській області в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заперечення на заяву про відстрочення виконання судового рішення, в якому зазначив, що заявником не надано належних доказів існування обставин, які б свідчили про наявність підстав для відстрочення сплати податкового боргу, а тому просить відмовити у задоволенні заяви про відстрочення виконання судового рішення.

Відповідно до частин 2 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Пунктом 10 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що письмове провадження розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за необхідне вирішити питання відстрочення виконання судового рішення в даній адміністративній справі в порядку письмового провадження.

Розглянувши подану заяву, дослідивши письмові докази, що подані на підтвердження вимог заяви, заперечення Головного управління ДПС в Закарпатській області, суд зазначає наступне.

Стаття 124 Конституції України та статті 14, 370 КАС України встановлюють, що судові рішення, зокрема, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до частини 1 статті 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина 3 статті 378 КАС України).

Згідно із положеннями частини 4 статті 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу наведеної статті слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.

Отже, необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

При цьому суд зазначає, що в постанові Верховного Суду від 01.02.2018 (провадження №К/9901/2411/17 805/1779/15-а) зазначено, що питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом з тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Статтею 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, пункт 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу для регулювання відносин оподаткування.

Також в постанові Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №813/8842/13 (провадження №К/9901/37941/18) зазначено, що збитковість діяльності підприємства, наявність у нього кредиторської заборгованості в істотному розмірі є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб`єктом господарювання, а тому вказані обставини не є самостійними та достатніми підставами для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення.

У вказаних постановах Верховного Суду викладено правову позицію, згідно якої приписи статті 100 Податкового кодексу України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, є спеціальними нормами щодо визначення доказів, які є підставою для відстрочення податкового боргу (пункт 100.5 ПК України).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, передбачені статтею 378 КАС України, не є вичерпними і мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права.

Так, згідно з пунктом100.5 статті 100 ПК України, підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Відповідно до пунктів 100.4, 100.5 статті 100 ПК України, постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 за №1235 затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин (далі Перелік №1235).

Згідно розділу ІI Переліку №1235, до обставин, що є підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника є форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), зазначені у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

Доказами, що підтверджують факт настання (існування) зазначених обставин, є:

- сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили);

- рішення Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затверджені Верховною Радою України.

Відповідно до частини 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Заявником не зазначено та не надано доказів жодної з підстав для відстрочення виконання рішення суду, передбачених спеціальними нормами законодавства.

В даному ж випадку, заявник, обґрунтовуючи наявність обставин, що ускладнюють виконання рішення суду вказує на відсутність коштів.

Однак, на переконання суду, враховуючи положення Податкового Кодексу України щодо того, що податки підлягають сплаті незалежно від фінансового стану платника податків, посилання відповідача на тяжке фінансове становище, як на підставу для відстрочення виконання судового рішення, не є винятковою обставиною у розумінні статті 378 КАС України.

Враховуючи вищевикладене, заявником не подано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його виконання неможливим, тому суд вважає за доцільне відмовити в задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду від 21.09.2020 року по справі №260/2326/20.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160,165,263,378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом Головного управління ДПС у Закарпатській області до Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" про стягнення податкового боргу -відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Ю.Ю.Дору