Справа № 240/18341/20
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 109000000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Лавренчук О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "C.el.me" юридична особа за законодавством Італії, найменування італійською:"C.el.me S.R.L." до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії,
Товариство з обмеженою відповідальністю "C.el.me" юридична особа за законодавством Італії, найменування італійською:"C.el.me S.R.L." звернулось до суду з позовом в якому просить:
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від26.10.2020 позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою від 16.11.2020 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.
Відзив на позовну заяву надійшов до суду 08.12.2020. Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, представник відповідача вказує, що жодним законом чи підзаконним нормативно-правовим актом не визначено, що витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок видається на підставі рішення органу місцевого самоврядування та не передбачено можливості встановлення або обмеження коефіцієнтів органами місцевого самоврядування після затвердження ними технічної документації, як результату проведення оцінки земель. Звертає увагу, що у рішенні Житомирської міської ради обмежено коефіцієнт Км2, але пунктом 10 Рішення №931 відповідача зобов`язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира. Відповідно до технічної документації жодних обмежень немає. Головне управління може робити витяг лише з технічної документації в якій встановлені коефіцієнти, що відповідно підтверджується ст. 23 «Про оцінку земель». Просить відмовити у задоволенні позову.
Суд, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні), з особливостями, визначеними статтями 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву та відзив, з`ясувавши обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, зазначає наступне.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Встановлено, що рішенням сорок сьомої сесії шостого скликання Житомирської міської ради №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомирі" вирішено: затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Житомира згідно з додатком; умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативно грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі, а саме: обмежити застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306.
Сторонами визнається та матеріалами адміністративної справи підтверджується, що позивач орендує земельну ділянку загальною площею 2,3492га за адресою: м. Житомир, вул. Кооперативна, 10.
Як зазначає у позові позивач, 29.09.2020 отримав Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 29.09.2020 №97-6-0.15-5670/183-20.
Позивач вважає, що відповідачем незаконно застосовано значення Км2 у розмірі 1,808, а тому звернулась за захистом своїх прав до суду.
Статтею 1 Закону України "Про оцінку землі" визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 затверджена Методика грошової оцінки земель населених пунктів. Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності. (п. 2 Методики грошової оцінки земель населених пунктів)
Пунктом 3 Розділу І Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України та продовольства України, від 25.11.2016 №489 (далі - Порядок №489) визначено, що Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Відповідно до п. 6 розділу II "Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Порядку №489 передбачено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою :Км = Км1 х Км2 х Км3. Так, Км2 - це зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони). Згідно з інформацією, що міститься у Додатку 6 до Порядку №489 "Граничні значення коефіцієнтів, які визначають містобудівну цінність території в межах населених пунктів. В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загальновідомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.
Частиною 1 ст.23 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Згідно вимог ч. 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель", витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306, затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м.Житомирі 249 грн 80 коп. та введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016.
Пунктом 6 рішення Житомирської міської ради №931 визначено, що користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м.Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 .
Згідно п. 10 рішення Житомирської міської ради №931, відповідача зобов`язано забезпечити оформлення та видачу витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира користувачам або власникам земельних ділянок.
Отже, приймаючи рішення, Житомирська міська рада обмежила значення коефіцієнтів Км2 та Км3, зокрема, визначила умовою введення в дію нових розмірів плати за землю для всіх економіко-планувальних зон м.Житомира обмеження коефіцієнту Км2 значенням 0,306, Км3 від 0,5 до 1.
При цьому, визначені рішенням Житомирської міської ради №931 значення коефіцієнтів знаходяться в межах значень, визначених технічною документацією та Порядком грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів.
Відповідно до ч.1 ст.73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.
З наведених вище підстав, суд вважає помилковим твердження відповідача про те, що рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 суперечить положенням Закону України «Про оцінку земель», а тому правомірно було не враховано відповідачем.
Однак, суд відмічає, що застосувавши під час формування Витягу значення Км2 у розмірі 1,808 коефіцієнт індексації нормативно-грошової оцінки земельної ділянки 1,249*1,433*1,060=1,897, відповідачем не було враховано обмеження в застосування коефіцієнта Км2, що встановлене п.4 рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що не врахувавши п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 під час формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а саме: не застосувавши при розрахунку нормативно грошової оцінки земельних ділянок коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306, відповідач вчинив протиправні дії чим порушив права позивача, а тому позов в цій частині підлягає задоволенню.
Разом з тим, заперечуючи щодо позовних вимог, відповідач у відзиві, серед іншого вказує, що зобов`язання відповідача прийняти конкретно визначені рішення є формою втручання в дискреційні повноваження та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
Щодо судових витрат
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн, що підтверджується квитанцією №36 від 21.10.2020.
У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук