Справа № 160/14083/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
30.10.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому просить:
ТОВ «Сабтехпром» не погоджується з зазначеним рішенням ГУ ДПС в Дніпропетровській області та вважає його протиправним, оскільки у позивача відсутня вина, як необхідна складова податкового правопорушення.
На думку позивача, податкові накладні були направлені на реєстрацію 13.04.2018 року, проте не були зареєстровані з об`єктивних причин, які не залежать від волі платника податків. Отже, здійснення всіх передбачених законодавством дій для своєчасної реєстрації податкової накладної виключає склад податкового правопорушення та доводить безпідставність та протиправність повідомлення-рішення.
Ухвалою суду від 02.11.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Відповідач вважає, що податкове повідомлення-рішення є правомірним та таким, що прийнято відповідно до норм діючого законодавства та у встановленому законом порядку, а тому позовні вимоги позивача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 5 статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром» зареєстровано як юридична особа та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Дніпропетровській області відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за травень, червень, липень, серпень 2018 року.
За результатами перевірки складено акт № 4944/04-36-50-30/40051658 від 29.01.2020 року, у висновках якого встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром», а саме:
- податкова накладна № 67 від 25.06.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 69 від 25.06.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 68 від 25.06.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 65 від 18.06.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 66 від 23.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 61 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 64 від 23.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020 ;
- податкова накладна № 56 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020 ;
- податкова накладна № 65 від 23.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 62 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 70 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 50 від 09.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 69 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 72 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 57 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 63 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 55 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 52 від 09.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 74 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 60 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 54 від 09.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 53 від 09.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 51 від 09.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 68 від 23.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 58 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 59 від 16.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 73 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 71 від 31.07.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 18 від 31.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 14 від 06.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 13 від 06.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 20 від 15.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 11 від 06.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 15 від 15.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 12 від 06.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 19 від 15.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 17 від 15.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 16 від 15.08.2018 року зареєстрована в ЄРПН 10.01.2020;
- податкова накладна № 96 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 90 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 97 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 95 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 100 від 31.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 93 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 89 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 94 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 98 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 101 від 31.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 87 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 103 від 31.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 104 від 31.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 91 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 102 від 31.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 92 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 99 від 28.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 88 від 21.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 03.01.2020;
- податкова накладна № 105 від 15.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 11.01.2020;
- податкова накладна № 70 від 25.05.2018 року зареєстрована в ЄРПН 11.01.2020;
Вважаючи податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом про його скасування, оскільки, на думку позивача, податкові накладні були направлені на реєстрацію 13.04.2018 року, проте не були зареєстровані з об`єктивних причин, які не залежать від волі платника податків. Отже, здійснення всіх передбачених законодавством дій для своєчасної реєстрації податкової накладної виключає склад податкового правопорушення та доводить безпідставність та протиправність повідомлення-рішення.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно із положеннями пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Таким чином, зміст цієї норми передбачає обов`язок реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк визначений ПК України.
Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Враховуючи, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром», порушено строки реєстрації податкових накладних, визначені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, ГУ ДПС у Дніпропетровській області застосовано штрафні санкції відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних позивачем не заперечується, проте позивач зазначає, що вищевказані податкові накладні були направлені на реєстрацію 13.04.2018 року, але не були зареєстровані з об`єктивних причин, які не залежали від волі платника податків. Здійснення всіх передбачених законодавством дій для своєчасної реєстрації податкової накладної виключає склад податкового правопорушення та доводить безпідставність та протиправність податкового повідомлення рішення.
Однак, оцінюючи акт камеральної перевірки, суд звертає уввагу, що податкові накладні за якими були порушені строки реєстрації, були складені, починаючи з 15.05.2018, що суперечать даним, викладені у позові.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів від 29.10.2010 р. №1246.
Відповідно до п.11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Закону України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктами 13,14 Порядку №1246 встановлено, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі- квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної.
Аналіз наведених норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття ПН, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації ПН.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.01.2018 року по справі №804/5153/17, зазначено, що у разі вчинення платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної всіх необхідних дій, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, то в такому разі відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.
Також, у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2019 року по справі №809/1040/17 також вказано, що оскільки позивачем вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії з реєстрації податкових накладних, однак невчасна їх реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, то це не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.
Аналогічна правова позиція вказана у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 по справі №806/832/17, від 22 листопада 2018 року по справі №813/815/18.
Проте, жодних доказів, які підтверджують вчасність направлення на Реєстрацію податкових накладних до ЄРПН з урахуванням граничних строків позивачем не надано, докази які надані Податковим органом на підтвердження порушень позивача, ТОВ «Сабтехпром» не спростовані.
Тобто, з наведеного можна зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття ПН, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації ПН.
Так з наданих квитанцій вбачається , що датою прийняття податкових накладних у кількості 59 шт., є 10.01.2020, 03.01.2020, та 11.01.2020 відповідно.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.
Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, пунктом 2 розділу І якого передбачено, що перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.
Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Відповідно до пункту 12 розділу ІІ Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.
Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).
З аналізу вказаних норм слідує, що перша квитанція є документом, який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. У зв`язку з цим, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом.
При цьому, як стверджує вказує позивач, що усі податкові накладні були направлені на реєстрацію, проте позивачем не оскаржувалось до суду бездіяльність податкового органу щодо реєстрації спірних податкових накладних.
Суд критично оцінює доводи позивача про те, що останнім направлено на реєстрацію податкові накладні, які не були зареєстровані податковим органом вчасно, оскільки зазначене спростовується доводами відповідача .
З огляду на зазначене, складені та зареєстровані позивачем з порушення строку податкові накладні не підпадають під виключення, передбачені пунктом 120-1.2 статті 120-1 ПК України.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 КАС України).
Отже позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Сабтехпром», є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко