Справа № 520/12916/2020
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 січня 2021 року

м. Київ

справа № 520/12916/2020

адміністративне провадження № К/9901/252/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шевцової Н.В.,

суддів: Данилевич Н.А., Кашпур О.В.

перевірив касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року у справі №520/12916/2020 за позовом ОСОБА_1 до Керівника апарату Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Кострикіна Олега Валерійовича, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити пенсі дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Керівника апарату Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Кострикіна Олега Валерійовича, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просив:

- визнати бездіяльність керівника апарату НКРЕКП О.В. Кострикіна при розгляді ним Повідомлення позивача від 24.05.2020 не відповідно до вимог частини третьої статті 53-2 Закону України «Про запобігання корупції», протиправною;

- зобов`язати НКРЕКП зареєструвати повідомлення позивача від 24.05.2020, після чого передати його на розгляд відповідно положень частини третьої статті 53-2 Закону України «Про запобігання корупції» уповноваженій на те особі;

- зобов`язати НКРЕКП направити позивачу повідомлення про прийняття та реєстрацію його повідомлення від 24.05.2020;

- зобов`язати НКРЕКП провести попередню перевірку інформації, викладеної у повідомленні позивача від 24.05.2020, та прийняти рішення по результатам попередньої перевірки відповідно до вимог чинного законодавства;

- зобов`язати НКРЕКП надати позивачу детальну письмову інформацію про результати проведення попередньої перевірки його повідомлення від 24.05.2020, як того вимагає частини третя статті 53-2 Закону України «Про запобігання корупції».

22 жовтня 2020 року ухвалою Харківського окружного адміністративного суду, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року, адміністративний позов ОСОБА_1 повернуто позивачу, оскільки у встановлений судом строк позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

На вказані ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду інстанції позивач подав касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 04 січня 2021 року.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною другою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлений вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені у касаційному порядку, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Так, у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3 (повернення заяви позивачеві (заявникові), 4 (відмова у відкритті провадження у справі), 12 (залишення позову (заяви) без розгляду), 13 (закриття провадження у справі), 17 (відмови у відкритті провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, відмови в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами), 20 (заміни сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження) частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду виходить з наступного.

05 жовтня 2020 року ухвалою Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії ухвали шляхом надання до суду документа, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі, сплативши 840,80 грн.

Зазначену ухвалу про залишення позовної заяви без руху позивачем отримано 09 жовтня 2020 року, про підтверджується підписом на повідомленні про вручення поштового відправлення, яке повернулось на адресу суду 12 жовтня 2020 року.

На момент вирішення питання про повернення позовної заяви недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Харківського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року у строк, встановлений судом, позивачем не усунуто.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

22 жовтня 2020 року ухвалою Харківського окружного адміністративного суду, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року, адміністративний позов ОСОБА_1 , оскільки у встановлений судом строк не усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року про залишення позовної заяви без руху, а саме не сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн.

В обґрунтування касаційної скарги позивач зазначає, що підлягає звільненню від сплати судового збору, оскільки вважає, що судовий збір за подання позовної заяви підлягав сплаті у розмір 4202 грн, що перевищує 5 % річного доходу за попередній календарний рік.

Суди попередніх інстанцій установили, що позивач звернувся до суду з позовною вимогою немайнового характеру про визнання протиправною бездіяльності керівника апарату НКРЕКП О.В. Кострикіна при розгляді ним повідомлення позивача від 24.05.2020 та похідними позовними вимогами про зобов`язання НКРЕКП вчинити дії щодо реєстрації та розгляду цього повідомлення, визначеними ним як спосіб захисту його порушеного права.

Згідно з пунктом 23 частини першої статті 4 КАС України - похідна позовна вимога, це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції зазначив, що аналогічний висновок про визначення розміру судового збору за подання позовної заяви, в якій об`єднано декілька вимог немайнового характеру, викладено у постановах Верховного Суду від 05 червня 2020 року в справі № 280/5161/19 та від 12 листопада 2019 року в справі № 640/21330/18.

Суди попередніх інстанцій встановили, що виходячи зі ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір», розмір судового збору, що має бути сплачений позивачем в межах даної справи, складає 840,80 грн.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За висновком судів попередніх інстанцій, розмір судового збору, що підлягав сплаті у цій справі в сумі 840,80 грн, не перевищував 5% річного доходу позивача за 2019 рік (25776,02 грн х 0,05 = 1288,80 грн), відтак клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» не підлягало задоволенню.

Отже, Верховний Суд дійшов висновку, що суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, повертаючи позовну заяву, правильно застосував положення пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, правильне її застосовування є очевидним, не викликає сумнівів щодо застосування чи тлумачення цієї норми права.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною другою статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись частиною другою статті 333 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року у справі № 520/12916/2020 за позовом ОСОБА_1 до Керівника апарату Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Кострикіна Олега Валерійовича, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити пенсі дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.В. Шевцова

Судді Н.А. Данилевич

О.В. Кашпур