Справа № 711/9929/19
Суддя: Казидуб О. Г.
Дата ухвалення: 2021-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9929/19
Номер провадження2-а/711/1/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

Головуючого - судді: Казидуб О.Г.

при секретарі: Зайцевій О. І.

за участі представника відповідача Єрьоменко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 17.12.2019 року (дата подачі документів на пошту) звернувся до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксани Миколаївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення та просив суд, - скасувати постанову №83 по справі про адміністративне правопорушення від 29.11.2019.

Позовні вимоги мотивував тим, що відповідно до направлення для проведення планового заходу № 238 від 23.09.2019 року посадовими особами Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області (далі ДАБІ у Черкаській області) протягом 23.09.2019- 04.10.2019 року було здійснено планову перевірку будівництва рибоприймального пункту приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою; вул. Нижня 3, с. Леськи, Черкаський район Черкаської області.

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовими особами Управління ДАБІ у Черкаській області (головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровна К.В., головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решитило О.М.) був складений відповідний акт № 238 від 04.10.2019 року, в якому зазначено про встановлення порушень законодавства (ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Кодексу України про адміністративні правопорушення).

04.10.2019 року вищезазначеною посадовою особами архітектурно-будівельної інспекції було складено відносно нього, як директора ПП діяльності за № 93 в якому зазначили, що ПП «Інститут з питань іхтіології» будівельно-монтажні роботи на об`єкті проведено з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено; в кладці стін застосовано силікатну цеглу, що не передбачено проектом, розташування комор для зберігання сіток не відповідає розташуванню на генплані проектної документації, до будівлі для зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом;

підрядником (ПП «Інститут з питань іхтіології») на надана на перевірку виконавча документація, зокрема акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт тощо. Також не надано паспорти на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали;

- підрядником виконані будівельно-монтажні роботи з відхиленням від зареєстрованої декларації та проектної документації в частині збільшення кількості комор на 2 для зберігання сіток, невідповідність розташування комор згідно генплану, у кладці стін застосовано силікатну цеглу, що не передбачено проектом, добудови холодильної камери з навісом без повідомлення про початок будівельних робіт;

- замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду на об`єкті, фактичні дії з технічного нагляджу на об`єкті не здійснювались в тому числі не підписувались акти на приховані роботи, не вносились зауваження в загальному журналі виконання робіт;

- здійснюється експлуатація закінченого будівництвом об`єкту та не прийнятого в експлуатацію всупереч вимог ст. 34, 39 Закону України про регулювання містобудівної діяльності", п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 11.04.11. №461.

29.11.2019 року відповідачем за результатами розгляду протоколу було винесено постанову №83 по справі про адміністративне правопорушення, якою притягнуто його до відповідальності за ч.1, ч. 5, ч. 9, ч. 13 ст. 96 КУпАП, ч. 11 ст. 96-1 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності і накладено штраф у сумі 12750 грн.

Позивач вважає, що постанова №83 від 29.11.2019 року винесена відповідачем з порушенням вимог винного законодавства, є необґрунтованою, обставини зазначені в ній не відповідають дійсним обставинам справи, виходячи з наступного:?

При прийнятті оскаржуваної постанови відповідач виходив з того, що підприємством порушено норму п. 1 ч. 1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки посадовими особами підприємства не подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, а тому об`єкт є самочинно збудованим.

В той же час інспектором не враховано, що будівництво ПП «Інститут з питань іхтіології» проводилось відповідно до зареєстрованої декларації від 27.02.2017 року № ЧК 43 про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, що перебуває в оренді суб`єкта господарювання і за цільовим призначенням і в силу ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Таким чином, побудований об`єкт не може вважатися таким, що побудований самочинно, що підтверджується також і висновками ВАСУ (постанова від 02.12.2014 у справі № К/800/42153/14) де зазначено, що приписи статті 376 ЦКУ необхідно розуміти так, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, не відведеній сааме особі, яка здійснює будівництво, або відведеній не для цієї мети.

Крім того, твердження, що ПП "Інститут з питань іхтіології" не було внесено змін до декларації не відповідає дійсності, оскільки 21.09.2019 року ПП "Інститут з питань іхтіології через ЦНАП м. Черкаси було подано заяву про внесення змін до декларації про початок будівельних робіт, що підтверджується описом №76050-ДАБК від 21.09.2019 року та відмітками безпосередньо на повідомленні про внесення змін до декларації.

Виходячи із вищевикладеного в діях приватного підприємства відсутні порушення вимог п. 2 розділу 2 "Прикінцеві та перехідні положення" ЗУ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності", п.5, п.13, п. 15-1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 №466.

При прийнятті оскаржуваної постанови відповідач виходив з того, що підприємством порушено норму ст. 11 ЗУ «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкту архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.07 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури», ґрунтуючись лише на листі інженера з технічного нагляду ОСОБА_2. від 04.09.2019 року де зазначається, що він не проводив технічний нагляд у зв`язку із невиконанням договірних відносин.

На виконання вимог Закону України «Про архітектурну діяльність» між ФОП ОСОБА_2 та ПП «Інститут з питань іхтіології» 23.02.2017 року було укладено договір №3 про надання інженірінгових та інформаційно-консультаційних послуг, предметом якого було: технічний нагляд за будівництвом рибоприймального пункту ПП Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3 с. Леськи, Черкаський р-н Черкаської області. Згідно зазначеного договору ПП «Інститут з питань іхтіології» виконало свої зобов`язання у повному обсязі (щодо оплати робіт), від ФОП ОСОБА_2 будь-яких претензій, вимог сплати пені, застосування приписів п.п. 6.-6.4 укладеного Договору на адресу підприємства не надходило. Тому, на думку позивача, вказаний лист інженера з технічного нагляду ОСОБА_2. від 04.10.2019 року є намаганням суб`єкта містобудівної діяльності уникнути відповідальності, переклавши її на замовника.

Крім того, тривалий час до та після перевірки підприємством не здійснювались жодні будівельні роботи, будівельні записи не велись, а тому не було необхідності присутності інженера з технічного нагляду, що не суперечить вимогам чинного законодавства. Ні в постанові, ні в протоколі не вказана інформація про часовий проміжок відсутності технічного нагляду, тому неможливо зробити висновок, чи був відсутній технічний нагляд, чи просто не велись будівельні роботи. Таким чином, позивач вважає, висновки відповідача є надуманими та необґрунтованими.

Оскільки від ФОП ОСОБА_2 до часу проведення перевірки не надходило до органів архітектурно-будівельної інспекції повідомлень про відхилення від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта, та відмови підрядника їх усунути, то позивач вважає твердження ОСОБА_2 в листі не відповідають дійсним обставинам справи.

Позивач звертав увагу на те, що під час здійснення перевірки дотримання вимог авторського нагляду на будівництві рибоприймального пункту підприємства,на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою; вул. Нижня 3 с. Леськи, Черкаський район Черкаської області , 30.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною Катериною Василівною було складено протокол №65 про адміністративне правопорушення на інженера з авторського нагляду ОСОБА_3 та в подальшому притягнуто його до відповідальності 13 08 2019 року шляхом винесення постанови №47, - в яких зазначається, що технічний нагляд на об`єкті здійснює ОСОБА_2 .

А тому не зрозуміло, який же протокол відображає дійсну картину, а аргументи інспектора виглядають непереконливими.

Крім того, інспектором не було в документах зазначено, якими фактами та якими доказами підтверджено факт використання приміщень, що будуються, підприємством, в матеріалах відсутні будь-які посилання на факти, які можуть бути належним підтвердженням експлуатації приміщень.

А тому, твердження інспектора будівельного нагляду щодо експлуатації приміщень, не дивлячись на те, що ПП «Інститут з питань іхтіології» цей факт заперечує, є безпідставним та не обґрунтованим.

На думку позивача, в даному випадку інспектором будівельного нагляду були ототожненні поняття експлуатації земельної ділянки (для розташування діючого рибоприймального пункту) та експлуатації будівлі, що будується, (логіка: рибоприймальний пункт працює, - значить приміщення використовується).

Крім незавершеного будівництва на цій ще земельній ділянці розташоване місце базування суден та облаштовані місця для швартування, погрузки-вигрузки плавзасобів, місце паркування транспортних засобів рибаків (на час їх перебування на промислі), розміщені тимчасові споруди (згідно Паспорту прив`язки тимчасових споруд для зберігання сіткоматеріалів та інвентарю рибоприймального пункту ПП "Інститут з питань іхтіології", затвердженого 27.02.2017 року головним архітектором Черкаського району ОСОБА_4 ).

Позивач також вважає, що відповідачем було невірно застосовано норми законодавства.

Згідно ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності експлуатація закінчених будівництвом об`єкті, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Ч. 1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 11.04.11. №461 встановлює, що цей Порядок визначає механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом. А п. 12 встановлює, що експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством в експлуатацію, забороняється.

Норми обох вищезазначених нормативно-правових актів,містять відсилочну норму, що передбачає у разі застосування цих норм - обов`язкову наявність іншого нормативно-правового акту; об`єкт їх регулювання чітко зазначений - закінчені будівництвом об`єкти. тобто, згідно ст. ст. 39, 39-1 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" ті щодо яких подана, декларація про готовність, але не прийнята чи зареєстрована органами ДАБІ у встановленому порядку.

Крім того, факт відсутності експлуатації будівлі додатково підтверджується матеріалами перевірки, в яких факт експлуатації приміщень не встановлений.?

Також, посадові особи архітектурно-будівельної інспекції склали всі документи без участі представників підприємства, без належного їх повідомлення у встановлені строки, чим порушили права та інтереси суб`єкта господарювання, оскільки виключили можливість захисту інтересів під час оцінки та прийняття рішень.

Більш того, посадові особи органів державної архітектурно-будівельної інспекції вчинили все можливе для "забезпечення відсутності" ОСОБА_1 під час розгляду матеріалів, що підтверджується ігноруванням клопотання адвоката ОСОБА_1 (директора ПП "Інститут з питань іхтіології" та відповідальної особи згідно даних декларації про початок виконання будівельних робіт) Заволокіна О.О. про перенесення розгляду протоколів у зв`язку із відрядженням останнього у відрядження за кордон. Не дивлячись на подачу такого клопотання та поважність причини неможливості бути присутнім матеріали все одно були розглянуті та прийняте за ними рішення про стягнення штрафу з підприємства.

Відповідачем було повністю проігнороване пояснення ПП «Інститут з питань іхтіології» від 04.10.2019 року щодо проведеної перевірки не надано та зазначено у постанові, що жодних пояснень не надходило.

Позивач також звертав увагу на порушення процедури притягнення до відповідальності директора ПП «Інститут з питань іхтіології».

Так, згідно п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2019 № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Крім того, відповідно до п. З Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ від 06.04.1995 р. № 244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування листом з повідомленням або через електронний кабінет.

В даному випадку відмова не мала місця, оскільки позивач фактично перебував за кордоном і об`єктивно не міг вчинити подібних дій, а навпаки, шляхом подачі через адвоката клопотання повідомив про своє бажання ознайомитися з матеріалами планової перевірки та брати участь у їх розгляді.

Враховуючи вищевикладене, зазначаємо, що процедура винесення постанови, передбачена чинним законодавством, не дотримана, права позивача порушені, внаслідок чого суб`єкт містобудування був позбавлений можливості надання додаткових доказів та заперечень щодо висновків посадових осіб держархбудіспекції та було прийняте незаконне рішення.

Оскаржувана постанова не відповідає вимогам закону, склад адміністративного правопорушення відсутній у кожному випадку, а тому є протиправною і підлягає скасуванню.

За таких обставин позивач просив суд, - визнати протиправною та скасувати постанову № 83 від 29.11.2019 винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решитило Оксаною Миколаївною по справі про адміністративне правопорушення про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч. 5, ч. 9, ч. 13 ст. 96, ч. 11 ст. 96-1 КУпАП та накладення штрафу у сумі 12750 грн.

Ухвалою суду від 28.12.2019 року позов ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі.

Ухвалою суду від 27.07.2020 року замінено первісного відповідача - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксану Миколаївну належним відповідачем - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

13.03.2021р. в 14 год.10хв. позивач та представник позивача - адвокат Заволокін О.О. в судове засідання не з`явилися ,хоч і були належним чином повідомлені ,про час,місце ,дату розгляду справи, СМС повідомленням. Відповідно до ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи,повідомленого відповідно до положень цієї статті,не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Представник відповідача Єрьоменко Л.В. заперечувала проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві та надала в судовому засіданні направлення для проведення планового(позапланового) заходу №238,повідомлення ОСОБА_1 про розгляду протоколів , клопотання Заволокіна О.О. від 18.10.2019 про відкладення розгляду адміністративних протоколів,повідомлення ОСОБА_1 від 12.11.2019 року, та повідомлення про вручення постанови №83 від 29.11.2019 року.

У відзиві на адміністративний позов, відповідач посилався на те, що відповідно до п. 3 Положення про Державну архітектурно - будівельну інспекцію України затверджену Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 р. № 294 одним із основних завдань Держархбудіспекції є здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 ( далі - Порядок № 533).

Відповідно до направлення для проведення планової перевірки від 23.09.2019 р. № 238 на підставі наказу Держархбудінспекції України від 27.11.2018 р. № 1494 та річним планом здійснення заходів державного контролю на 2019 рік, головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Безкровною К.В., Решетило О.М., Чепурною С. І. було здійснено планову перевірку на об`єкті «Будівництво рибоприймального пункту ПП «Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леський, Черкаський район, Черкаська область» щодо дотримання замовником, підрядником ПП «Інститут з питань іхтіології» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельним норм, стандартів і правил.

Посадовими особами Управління під час проведення перевірки встановлено, що замовником будівництва ПП «Інститут з питань іхтіології» виконані будівельно-монтажні роботи з відхиленням від зареєстрованої декларації від 27.02.2017 р. № ЧК 43 та проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сітко матеріалів зменшено; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідають розташуванню на генплані проектної документації; до будівлі для приймання та зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом. Замовником не внесено зміни до декларації від 27.02.2017 № ЧК 43, не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, тобто об`єкт є самочинно збудованим.

Разом із тим акт складений за результатом проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 238 від 04.10.2019 р. (додаток 7) були складені вищезазначені протоколи і надіслані на адресу позивача рекомендованим листом № 547 від 07.10.2019 р. та вручені 17.10.2019 р. Таким чином на момент подання клопотання про відкладення розгляду протоколів позивач вже був ознайомлений з датою та часом розгляду постанов.

Що стосується порушення а саме: кількість комор для зберігання сітко матеріалів збільшено на 2 відносно проектною документації, відстань між дверми комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено, розташування комор для зберігання сітко матеріалів не відповідають розташуванню на генплані проектної документації.

Відповідно до п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлового-комунального господарства України проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці.

Позивачем було оскаржено постанови, якими накладено на ПП «Інститут з питань іхтіології» зокрема, справи 711/9058/19, 711/9024/19 - залишено без розгляду (судове рішення набрало законної сили), справа № 711/9033/19 - в задоволенні позову відмовлено повністю.

Оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю. На підставі викладеного відповідач просив відмовити у задоволенні позову.

Заступник директора Драч М.В. в судовому засіданні 16.12.2020р. суду пояснив ,що перевірка є незаконною, 17.07.2019 була перша перевірка за два місяця до проведення першої. Проводилась тим самим інспектором Безкровною, а це є не законним. Не були присутні при складанні акти, оскільки ДАБІ не повідомили і вони не могли подати документи щодо їхнього захисту. Ним були подані документи щодо зміни до проекту. Дані документи були подані через дозвільний центр, бланки брались там же в адміністративному центрі. Інститут декларацію готовності про завершення будівництва не подавав, будівництво ще не завершилось. На кабути є паспорт прив`язки які є підставою знаходження цих споруд, це є тимчасові споруди що оформили ще в 2017 році. Паспорт привязки підписаний головним архітектором відділу Котетунов Ю.М . Наявні документи що підтверджують зміни до перевірки. Вважають зазначену постанову є надуманою, оскільки факти в ній не відповідають дійсності.

Суд, заслухавши учасників процесу , вивчивши заяви сторін по суті справи, дослідивши письмові докази надані сторонами, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

В силу ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КУпАП оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими КУпАП.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 6 Порядку № 553 визначено, що періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Відповідно до Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 23.09.2019 №238, виданого Управлінням ДАБІ у Черкаській області ДАБІ України, з 23 вересня 2019 року по 04 жовтня 2019 року посадовими особами відповідача перевірено дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкт: будівництво рибоприймального пункту ПП "Інститут з питань іхтіології" на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леськи, Черкаський район, Черкаська область.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт № 238 від 04.10.2019.

Перевіркою встановлені порушення пункту 1 частини 1 статті 34 ЗУ № 3038-VI, пункту 13 ПКМУ № 466, пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" ЗУ № 1817-VIII, стаття 11 ЗУ № 687-ХIV, ПКМУ № 903-Порядок авторського нагляду, частини 1 статті 9, 27 ЗУ № 687-XIV, пункту 4.7, 4.8, 8 ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва", частини 8 статті 39 ЗУ № 3038-VI, пункту 12 ПКМУ № 461, відповідальність за які встановлена пунктом 2 частини 2 статті 2, абзац 1, 2 пункту 4 частини2 статті 2, пункту 5 частини 2 статті 2, пункту 6 частини 3 статті 2, пункту 8 частини 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", частиною 1, частиною 5, частиною 13 статті 96, частиною 11 статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: під час проведення перевірки встановлено, що замовником будівництва ПП «Інститут з питань іхтіології» виконані будівельно-монтажні роботи з відхиленням від зареєстрованої декларації від 27.02.2017 р. № ЧК 43 та проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сітко матеріалів зменшено; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідають розташуванню на генплані проектної документації; до будівлі для приймання та зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом. Замовником не внесено зміни до декларації від 27.02.2017 № ЧК 43, не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, тобто об`єкт є самочинно збудованим.

Замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду на об`єкті:згідно листа інженера технічного нагляду ОСОБА_2 від 04.09.2019 у зв`язку з невиконанням договірних відносин, фактичні дії з технічного нагляду на об`єкті не здійснювались, в тому числі не підписувались акти на приховані роботи не вносились зауваження в загальний журнал робіт тощо.

Підрядною організацією ПП «Інститут з питань іхтіології» будівельно-монтажні роботи на об`єкті проведено з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сітко матеріалів зменшено; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідають розташуванню на генплані проектної документації; до будівлі для приймання та зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом.

Підрядником не надано на перевірку виконавча документація, зокрема акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт тощо. Також не надано паспорти на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали. Закінчений будівництвом об`єкт, що експлуатується, не прийнятий в експлуатацію.

За результатами перевірки було складено протокол про адміністративне правопорушення № 93 від 04.10.2019р., в якому зазначені порушення замовником будівництва, ПП "Інститут з питань іхтіології", на об`єкті "Будівництво рибоприймального пункту ПП "Інститут з питань іхтіології" на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леськи, Черкаський район, Черкаська область, виконані будівельно-монтажні роботи з відхиленням від зареєстрованої декларації від 27.02.2017 № ЧК 43 та проектної документації.

Матеріали за результатами планового заходу(акт,припис,протокол) були надіслані на адресу позивача рекомендованим листом № 547 від 07.10.2019 р. та отримані 17.10.2019 р., що підтверджується відомостями з сайту Укрпошта (арк.спр.122).Враховуючи те, що у зв`язку з тим, що на момент винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення(31.10.2019 було відкладено на 14.11.2019 р. , директор ПП «Інститут з питань іхтіології» не з`явився), було прийнято рішення про перенесення на 29.11.2019р. та винесена постанова, про що було повідомлено позивача , таким чином на думку суду жодних прав ОСОБА_1 порушено не було.

29.11.2019 року було винесено постанову №83 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 12750 грн., яку було отримано особисто ОСОБА_1 - 09.12.2019 року, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення (номер поштового відправлення - 037)(арк.спр.148).

Відповідно до п. п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747) (далі - Порядок № 466).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Згідно із пунктом 13 Порядку № 466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Пунктом 14 Порядку № 466 визначено, що у разі зміни генерального підрядника чи підрядника (якщо підготовчі або будівельні роботи здійснюються без залучення субпідрядників), у разі зміни/присвоєння адреси об`єкта будівництва під час реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна замовник (його уповноважена особа) повідомляє органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі зміни письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет.

Продовження виконання підготовчих та будівельних робіт без подання такого повідомлення забороняється.

Відповідно до пункту 15 Порядку № 466 замовник (його уповноважена особа) зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет заяви за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку в одному примірнику. Відповідно до ст. 41 проектної документації (додаток 8) цей проект розроблено на приміщення для приймання та зберігання риби, тимчасові споруди для збереження сітко матеріалів та інвентарю з навісами. Холодильна камера з навісом, яка вже побудована зазначається як перспектива, та на яку не розроблялася проектна документація. Таким чином на даний об`єкт будівництва відсутня проектна документація та будівництво здійснювалося без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, тому відповідно до ч. 7 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 4.8. ДБН А 3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.05.2016 р. № 115 та набули чинності 01.01.2017 р. за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР.

Відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Внесення змін, визначених пунктами 14 і 15 цього Порядку № 466, до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт здійснюється шляхом заповнення повідомлення за формою згідно з додатком 3-1 до цього Порядку.

Повідомлення подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Подане (надіслане) до зазначеного органу повідомлення є невід`ємною частиною зареєстрованої декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. Відомості щодо внесених даних, зазначених у декларації, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру в день його надходження.

Виконання підготовчих або будівельних робіт без подання такого повідомлення забороняється.

Відповідно до частини 2 розділу ІІ Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17 січня 2017 року № 1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об`єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач мав би подати відповідні документи щодо внесення змін до зареєстрованої декларації безпосередньо до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як свідчать матеріали справи, 21.09.2019 року позивач подав до управління надання адміністративних послуг повідомлення про зміну у зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт (зареєстроване за вхідним № 76050-ДАБК).

Згідно вказаної декларації позивач відповідно до пункту 4 розділу ІІ; Прикінцевих та перехідних положень ЗУ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17 січня 2017 року № 1817-VII повідомив про зміну даних у декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованій 27.02.2017 за № ЧС 42, а саме: виявлення технічної помилки, та надав засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують зазначені зміни.

Також, 21 вересня 2019 року позивачем подано до центру надання адміністративних послуг повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), в якому зазначено, що відповідно до статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" повідомив про початок виконання будівельних робіт, визначених державними будівельними нормами, стандартами і правилами про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 27.02.2017 № ЧС 43.

Враховуючи вищевикладене,суд вважає ,що відповідно до проектної документації будівництво здійснене з суттєвими відхиленнями,фактично збудований об`єкт ,є самочинним,за що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності.

Таким чином станом на час здійснення посадовими особами відповідача перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівництво рибоприймального пункту ПП "Інститут з питань іхтіології" на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леськи, Черкаський район, Черкаська область, вказане будівництво мало здійснюватися відповідно до даних, які зазначені в декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.02.2017 № ЧС 43, проте, як з`ясував відповідач та встановив суд, будівництво здійснювалося позивачем не відповідно до вказаної декларації.

Відповідно до пунктів 16-22 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Також як вбачається з матеріалів справи представник позивача Драч М. В. отримав направлення для проведення планового заходу № 238 від 23.09.2019 р., що підтверджує його особистий підпис на примірнику направлення. Відповідно до єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадський формувань зазначено, що Драч Максим Володимирович уповноважений представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, таким чином представник на думку суду був обізнаний про строки проведення перевірки та дату складання матеріалів по плановій перевірці. Крім того директором ПП «Інститут з питань іхтіології» на адресу Управління був надісланий лист щодо питань проведення планової перевірки вх. № 1263/1023-1.18 від 07.10.2019 р., що підтверджує на думку суду обізнаність директора ОСОБА_1 про строки проведення перевірки та складення відповідних матеріалів за результатами планового заходу. Відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Директор підприємства або представник не скористалися своїм правом бути присутніми під час складання матеріалів, подавати пояснення або заперечення, хоча були обізнані.

Судом встановлено ,що представником позивача 18.10.2019 року Заволокіним О.О. було подано клопотання (арк.спр.146) про відкладення розгляду протоколів про адміністративне правопорушення № 93, № 92, № 91, № 90, № 89, № 88, № 84, № 83,після того як отримав матеріали перевірки.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт..

Як вбачається з матеріалів справи ,акт складений за результатом проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 238 від 04.10.2019 р. були складені вищезазначені протоколи і надіслані на адресу позивача рекомендованим листом № 547 від 07.10.2019 р. та вручені 17.10.2019 р.,а тому на момент подання клопотання про відкладення розгляду протоколів позивач на думку суду , вже був ознайомлений з датою та часом розгляду постанов.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

А тому суд вважає ,що відповідачем дотримана процедура проведення перевірки та оформлення її результатів.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, а саме виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Судом встановлено ,що дійсно мають місце порушення,які встановлені відповідачем під час планової перевірки, що відбувалася з 23.09.2019 по 04.10.2019 року будівництва рибоприймального пункту приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою; вул. Нижня 3, с. Леськи, Черкаський район Черкаської області.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, - в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, - за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Із змісту ст. 19 Конституції України вбачається, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

А тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що оскаржувані дії відповідача вчинені без порушення вимог чинного законодавства,у межах повноважень та у спосіб ,що встановлені чинним законодавством України та є правомірними, а вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 96, 96-1 КУпАП, ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», ст. 6, 8-10, 242-246, 268-269, 271, 286, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складено 13.01.2021 року.

Головуючий: О. Г. Казидуб