Справа № 340/5896/20
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 січня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/5896/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: товариство з обмеженою відповідальністю "Данай" (25491, м. Кропивницький, вул. Мурманська, 1, )

відповідач: Кропивницький районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (25006, м. Кропивницький, вул. Преображенська, 2, )

про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Данай", через представника адвоката Поповича П.О., 25.12.2020 року звернулося до суду з адміністративним позовом до Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання протиправною та скасування постанови державного виконавця від 18.02.2020 року про арешт майна боржника, винесеної у виконавчому провадженні ВП №59771045.

Ухвалою судді від 30.12.2020 року позовну заяву ТОВ "Данай" залишено без руху у зв`язку з поданням позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

На виконання ухвали судді від 30.12.2020 року представник позивача подав до суду заяву від 11.01.2021 року про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Розглядаючи цю заяву, суд дійшов до таких висновків.

Згідно з частинами 1, 3, 4 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Рішення, дії або бездіяльність державного виконавця також можуть бути оскаржені стягувачем та іншими учасниками виконавчого провадження (крім боржника) до начальника відділу, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Рішення, дії та бездіяльність начальника відділу, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, можуть бути оскаржені до керівника органу державної виконавчої служби вищого рівня.

Предметом спору у цій справі є постанова державного виконавця Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 18.02.2020 року про арешт майна боржника ТОВ "Данай", винесена у виконавчому провадженні ВП №59771045, відкритому 22.08.2019 року з примусового виконання постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №1011-3/13/920 від 26.06.2019 року про стягнення з ТОВ "Данай" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 28815 грн.

Позов мотивований тим, що постанова управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №1011-3/13/920 від 26.06.2019 року про стягнення з ТОВ "Данай" штрафу, яка виконується у виконавчому провадженні ВП №59771045, є похідною від припису Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №28/2019 від 23.04.2019 року, який визнаний протиправним та скасований судовим рішенням у справі №340/1299/19, що набрало законної сили. Представник позивача зазначає, що не можуть стягуватися штрафи за невиконання припису, який скасований та визнаний протиправним, що вказує на протиправність дій державного виконавця у виконавчому провадженні №59771045. Крім того, накладеними державним виконавцем у цьому виконавчому провадженні арештами на грошові кошти ТОВ "Данай" в повному обсязі забезпечено виконання виконавчого документу, що виключає необхідність накладення арешту на все рухоме і нерухому майно ТОВ "Данай".

У цій позовній заяві, поданій 25.12.2020 року, представник позивача стверджував, що лише у грудні 2020 року підприємству стало відомо про арешт його коштів у банківських установах, накладений у згаданому виконавчому провадженні. Представник позивача, ознайомившись 15.12.2020 року з матеріалами виконавчого провадження ВП №59771045, дізнався про винесення спірної постанови від 18.02.2020 року про арешт майна ТОВ "Данай". На підтвердження цих обставин до позовної заяви долучено копію заяви директора ТОВ "Данай" №14 від 11.12.2020 року про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, яка зареєстрована в Кропивницькому районному відділі державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 15.12.2020 року. Представник позивача стверджує, що початок перебігу строку оскарження спірної постанови про арешт майна від 18.02.2020 року починається на наступний день з дати, коли позивач дізнався про її зміст та отримав її копію, тобто з 16.12.2020 року.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за цим позовом суд за даними комп`ютерної програми ДСС установив, що раніше, а саме 16.12.2020 року, позивач вже звертався до Кіровоградського окружного адміністративного суду з іншим позовом, в якому просив суд скасувати постанову старшого державного виконавця Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 10.12.2020 року про розшук майна боржника, винесену у виконавчому провадженні ВП №59771045. До матеріалів цього позову долучено копію клопотання від 08.12.2020 року про зняття арешту з майна боржника ТОВ "Данай", поданого державному виконавцю, в якому директор ТОВ "Данай" просила скасувати постанову про арешт майна боржника від 18.02.2020 року, винесену у цьому виконавчому провадженні.

Ці обставини спростували доводи позовної заяви ТОВ "Данай" про те, що позивач дізнався про спірну постанову державного виконавця про арешт майна боржника від 18.02.2020 року лише 15.12.2020 року, та стали підставою для залишення позовної заяви без руху згідно з частиною 1 статті 123 КАС України.

У заяві від 11.01.2021 року про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, поданій на виконання ухвали судді від 30.12.2020 року, представник позивача вказав, що про накладення арешту на майно ТОВ "Данай" на підставі спірної постанови державного виконавця від 18.02.2020 року позивачу стало відомо 08.12.2020 року, а саме під час продажу автомобіля, який перебував на балансі підприємства. Тоді нотаріус повідомив, що він не може вчинити правочин, оскільки на автомобіль підприємства, який продавався, накладено арешт. Станом на 08.12.2020 року позивачу не було відомо про стан забезпечення виконання виконавчого документу та не було надано для ознайомлення виконавче провадження, а тому він не мав можливості обґрунтувати підстави звернення до суду з цим позовом. Лише після ознайомлення 15.12.2020 року з матеріалами виконавчого провадження №59771045 ТОВ "Данай" стало відомо про рух виконавчого провадження, обставини винесення спірної постанови та її протиправність. Представник позивача наполягає, що про порушення своїх прав спірною постановою позивач як учасник виконавчого провадження дізнався саме 15.12.2020 року, ознайомившись з матеріалами виконавчого провадження та пересвідчившись, що сума боргу забезпечена також винесеними у цьому виконавчому провадженні постановами про арешт коштів боржника від 18.02.2020 року, які направлені банківським установам для виконання, а необхідності у державного виконавця продовжувати виконавчі дії та арештовувати усе рухоме та нерухоме майно боржника не було. Ці обставини представник позивача вважає поважними причинами пропуску строку звернення до суду та просить суд його поновити.

Оцінюючи доводи, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з того, що поважними причинами пропуску цього строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, і мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд вважає, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Не надано також доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Позивач, стверджуючи, що дізнався лише 08.12.2020 року про наявність спірної постанови та 15.12.2020 року ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, не надав доказів того, що до цього часу мав якісь перешкоди щодо ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону України "Про виконавче провадження" сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

Суд зазначає, що позивач як сторона виконавчого провадження (боржник) мав і має можливість знайомитися з усіма документами виконавчого провадження через Автоматизовану систему виконавчого провадження, маючи вільний та безоплатний доступ до інформації цієї системи, як це передбачено статтею 8 Закону України "Про виконавче провадження", з використанням ідентифікатора для доступу до інформації про виконавче провадження, який вказаний у постанові про відкриття виконавчого провадження.

За даними Автоматизованої системи виконавчого провадження суд установив, що у листопаді 2020 року представник ТОВ "Данай" адвокат Попович П.О. звернувся до Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з адвокатським запитом від 03.11.2020 року щодо спірної постанови державного виконавця про арешт майна боржника від 18.02.2020 року, зазначаючи, що про неї боржнику стало відомо 03.11.2020 року.

Також ТОВ "Данай" неодноразово у червні, липні, серпні 2020 року зверталося до державного виконавця із заявами про зняття арешту з коштів боржника, про закриття виконавчого провадження, посилаючись на те, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 року у справі №340/1299/19 за його позовом визнано протиправним припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №28/2019 від 23.04.2019 року, за невиконання якого винесено постанову №1011-3/13/920 від 26.06.2019 року про стягнення з ТОВ "Данай" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 28815 грн., яка примусово виконується у виконавчому провадженні ВП №59771045.

З цих же підстав ТОВ "Данай" просило скасувати спірну постанову про арешт майна боржника від 18.02.2020 року у своєму клопотанні від 08.12.2020 року, долучивши до цього клопотання копію вказаної постанови.

Це спростовує доводи позивача щодо необізнаності його з фактом існування спірної постанови до 08.12.2020 року та відсутності у нього копії цієї постанови до 15.12.2020 року, натомість свідчить, що про накладення арешту на майно підприємства, про винесення спірної постанови та порушення своїх прав нею позивачу було достеменно відомо ще до цих дат. Причини, у зв`язку з якими позивач зволікав з пред`явленням позову до суду, позивачем не зазначені.

Суд зазначає, що у такому спорі не передбачено можливість досудового порядку його вирішення, зокрема в порядку звернення зі скаргою на дії державного виконавця до начальника відділу державної виконавчої служби, оскільки за правилами частин 1-3 статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" боржником такі рішення, дії або бездіяльність державного виконавця можуть бути оскаржені лише до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 45 рішення від 28.10.1998 року у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії"; пункт 51 рішення від 22.10.1996 року у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 року у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Так, згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суд прийшов до висновку, що оскільки позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а наведені у заяві від 11.01.2021 року про поновлення строку звернення до адміністративного суду підстави визнані судом неповажними, тому позовну заяву ТОВ "Данай" слід повернути на підставі ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Данай" повернути.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш