Справа № 160/15866/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 листопада 2020 року приватне підприємство "Продснаб" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
-зобов`язати головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області виключити приватне підприємство «Продснаб» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості;
-визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 13.10.2020 № 2032453/30345784 про відмову в реєстрації податкової накладної приватного підприємства «Продснаб» від 30.09.2020 №31;
-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну приватного підприємства «Продснаб» від 30.09.2020 № 31 днем фактичного її подання;
-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України на користь приватного підприємства «Продснаб» понесені судові витрати.
Також позивача зазначає, що з вказаного рішення не зрозуміло, за яких конкретних обставин та/або отриманої інформації, в тому числі на підставі якої саме отриманої інформації та копії яких документів платника податку комісією регіонального рівня прийнято відповідне рішення.
На думку позивача, оскаржуване рішення є суперечливим, не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, адже в них взагалі відсутнє посилання на наявність податкової інформації, отриманої контролюючим органом у процесі поточної діяльності, що в свою чергу вказує на їх винесення з порушенням порядку заповнення, визначеним додатком 4 порядку зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Приватним підприємством «Продснаб» 30.09.2020 року була складена податкова накладна № 31 та направлена на реєстрацію, проте, незважаючи на повний пакет документів та оформлені у відповідності до чинного законодавства рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку від 13.10.2020 року № 2032453/30345784 було відмовлено у реєстрації ПН/РК в ЄРПН у зв`язку з підстав ненадання копії первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів та відсутні документи, встановлюючи право власності на приміщення.
Позивач вважає, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної є протиправними, оскільки підстав для зупинення реєстрації не було, а первинні документи фінансово-господарської діяльності підприємства та пояснення, які були подані до податкового органу, повністю підтверджують реальність господарських операцій, за результатами яких складено податкову накладну, надіслану для реєстрації. З урахуванням наведеного, рішення є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Цією ж ухвалою запропоновано відповідачу надати відзив на позов у строк, який не може бути менший, ніж передбачено п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України.
05 січня 2020 року від головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив, в якому останнім зазначено, що комісією головного управління ДПС України у Дніпропетровській області прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 31.08.2020 року, оскільки позивача включено до переліку ризикових платників податків, по якому встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріям ризиковості, у зв`язку ненаданням контролюючих органів за місцем реєстрації СГ податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником, а саме: згідно з даними ЄРПН податковий кредит ПП «Продснаб» сформовані за рахунок придбання товару: борошно пшеничне, пшениця, від підприємства яке включено до переліку ризикових (ТОВ «ЮКО ТРЕЙДІНГ»), де сумнівний податковий кредит складає 972,4 тис грн, що становить 64,8 % від загального податкового кредиту.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів на даних платника податку , здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою електронної зв`язку.
На думку відповідача, внесення суб`єктом владних повноважень ПП «Продснаб» до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
Оскаржуване рішення щодо відмови у реєстрації податкової накладної податковим органом прийнято з підстав «надання платником податку копії документів, складених з порушенням законодавства».
Також зазначено, що зобов`язання зареєструвати податкову накладну є похідною вимогою до ДПС України від вимог головного управління ДПС України у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу та є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 28 Порядку № 1165.
У задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Основним видом економічної діяльності ПП «Продснаб» за кодом КВЕД 10.61 (основний) - є виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості.
Для здійснення господарської діяльності ПП «Продснаб» у 2005 році на підставі договору купівлі-продажу від 18.05.2005 року реєстраційний номер № 1336 придбало комплекс по переробці зернових, який розташовано у с. Новомиколаївка, Верхньодніпровського р-ну, Дніпропетровської області, загальною площею 1,2244га, що на даний час є виробничим підрозділом підприємства.
Між ПП «Продснаб» та Верхньодніпровською районною державною адміністрацією було укладено договір оренди земельної ділянки від 19.12.2007 року.
Для нарощування виробничих потужностей, окрім комплексу по переробці зернових, підприємство придбало ще чотири млина та два зерносховища:
млин Р6-АВМ-7 - введення в експлуатацію 20.12.2006р.
зерносховище BIN 100W - 2шт - введення в експлуатацію 23.04.2007.
млин вальцівний ОПМ-06 Фермер - введення в експлуатацію 04.03.2008р.
млин Р6-АВМ-15 - введення в експлуатацію 30.05.2016р.
млин Р6-АВМ-7 - введення в експлуатацію 19.07.2016р.
Загалом виробничих основних засобів придбано на суму 602969,56 грн., без урахування ПДВ, що підтверджується копіями договорів.
Для роботи на даному підрозділі підприємства задіяно штат працівників загальною кількістю 15 осіб.
Для власних потреб по перевезенню сировини та готової продукції, підприємство бере в довготривалу оренду вантажний автотранспорт. ПП «Продснаб» має також можливість надавати послуги вантажних перевезень даним автотранспортом з кодом згідно з КВЕД - 49.41. В довготривалій оренді позивача перебуває 4 вантажних автомобілі, що підтверджується договорами оренди, копії яких наявні в матеріалах справи. Для роботи на них було працевлаштовано 4-х водіїв.
Загальна чисельність працюючих у ПП «Продснаб» становить 19 осіб, які працюють на умовах повної зайнятості за основним місцем роботи, що підтверджується податковим розрахунком сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб і сум отриманого з них податку за 3 кв. 2020 року Форма № 1 ДФ.
Приватним підприємством «Продснаб» 30.09.2020 була складена в адресу ТОВ «Пак-Трейд Україна» податкова накладна № 31 з оренди нежитлового приміщення за вересень 2020 року на загальну суму 500, 00грн. з яких 416, 67грн. -база оподаткування та 83, 33грн. - сума податку на додану вартість та направлена на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних засобами електронного зв`язку 30.09.2020 року.
Позивачем подано до головного управління ДПС України повідомлення по надання пояснень та документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинено, від 08.10.2020 року та надані відповідні документи , а саме: копія договору оренди нежитлових приміщень від 01.11.2015 № 1 між ПП «Продснаб» та ТОВ «Пак-Трейд Україна», копія акта від 30.09.2020 № ОУ-0000018 здачі-прийняття робіт (надання послуг) щодо надання в оренду нежитлового приміщення за вересень 2020 року, копія рахунок-фактуру від 15.09.2020 № СФ-0000267 зі сплати оренди нежитлового приміщення за вересень 2020 року на загальну суму 500, 00грн. з яких 416, 67грн. - основний платіж та 83, 33грн. - податок на додану вартість, який було сплачено 08.10.2020 згідно платіжного доручення № 519. По факту виконання робіт (надання послуг) було складено податкову накладну від 30.09.2020 № 31, реєстрація якої зупинено.
Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.10.2020 року № 2032453/30345784 рішення було відмовлено у реєстрації ПН/РК в ЄРПН у зв`язку із наданням платником податків копії документів, які складені з порушенням законодавства.

На вищезазначене рішення позивачем 15.10.2020 року подано до Державної податкової служби України скаргу, за результатами розгляду якої контролюючим органом винесено рішення від 21.10.2020 року № 57318/30345784/2 про залишення скарги без задоволення а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін та зазначено підставу ненадання платником податку копій первинний документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладних.

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 13.10.2020 року № 2032453/30345784 у реєстрації податкової накладної від 30.09.2020 року № 31 відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішення від 13.10.2020 року № 2032453/30345784 позивачем подано до комісії регіонального рівня скаргу та правовстановлюючі документи, а саме: документи на будівлю (договір від 12.09.2007 року), технічний паспорт на виробничий будинок від 16.06.2011 року № 0697, договір оренди земельної ділянки від 15.10.2014 року № 12825, податкова декларація з плати за землю від 04.02.2020 року № 1, банківська виписка про сплату оренди землі за вересень 2020 року від 23.09.2020 року, податкова декларація з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки від 04.02.2020 року № 1 , виписка з банку пор сплату на нерухоме майно об`єктів нежитлової нерухомості за 3 кв. 2020 року від 17.09.2020 року.

За результатами розгляду скарги комісії регіонального рівня винесено рішення від 21.10.2020 року № 57318/3035784/2, яким скаргу залишено без змін, та в якості підстав такого рішення зазначено неподання платником податків копії первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання/транспортування, навантаження, розвантаження продукції складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладних.

Крім того, під час реєстрації податкової накладної від 30.09.2020 року № 31 позивачу стало відомо про наявність в особистому електронному кабінеті платника податків рішення про відповідність/невідповідність платнику податку на додатну вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.08.2020 року № 44325, а саме: п. 8 критеріїв ризиковості платника податку (наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання поскладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції).

Позивачем 12.10.2020 року направлено до головного управління ДПС у Дніпропетровській області повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості від 12.10.2020 № 1. Так, ПП «Продснаб» було подано пояснювальну записку, договір купівлі-продажу комплексу по переробці зернових від 18.05.2005 р., договір оренди земельної ділянки від 19.12.2007р., документи на млин, документи, що підтверджують здійснення господарської діяльності позивачем, а саме: договір поставки від 01.04.2019 № 15 укладений з ТОВ «Хлібзавод № 3», договір поставки від 01.02.2019 № 3 укладений з ТОВ «Ексім Глобал», договір поставки від 06.02.2019 № ДКП-002/060219 укладений з ТОВ «Інвест Агро Логістик», договір поставки від 10.01.2020 № 1 укладений з ТОВ «Константа Дніпро 2000», договір поставки від 28.05.2020 № 5 укладений з ТОВ «Хлібокомбінат № 5», також було надано договір купівлі адміністративної будівлі від 12.09.2007, договір оренди земельної ділянки від 05.02.2014 № 12825, нотаріально засвідчені договори оренди вантажних автомобілів.

Проте, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.10.2020 № 51980, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 12.10.2020 № 1, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, з підстави п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку - наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції.

ПП «Продснаб» не погоджується з рішеннями про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.08.2020 № 44325 та від 21.10.2020 № 51980 комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Дніпропетровській області, з рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 13.10.2020 року № 2032453/30345784 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.09.2020 року № 31, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

За положеннями пункту 5 Порядку № 1165 Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Як встановлено пунктом 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів УкраїниПро електронні документи та електронний документообіг,Про електронні довірчі послугита Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно положень додатку 1 Порядку № 1165, Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту16.1.3пункту16.1статті16та абзацу першогопункту49.2і пункту49.18статті49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту16.1.3 пункту16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Так, спірне рішення прийнято з огляду на відповідність п.8 критеріїв ризиковості платника податку (наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності рід час виконання поскладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції).

Проте з урахуванням положень наведених норм, суд зауважує, що комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Отже, контролюючий орган має витребувати від платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Проте рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.08.2020 № 44325 та від 21.10.2020 № 51980 не містять переліку конкретних фактичних даних про підприємство позивача, які б могли свідчити про наявність ознак ризиковості, ані відповідного законодавчого обґрунтування, окрім зазначення «п.8 критеріїв ризиковості платника податку (наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності рід час виконання поскладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції)».

Також з вказаних рішень вбачається, що останні прийняті лише на підставі даних відповідних структурних підрозділів в межах Алгоритму дій щодо віднесення (внесення) реєстрів ризикових платників, будь-які інші матеріали контролюючим органом не використовувались.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ПП «Продснаб» зареєстровано як юридична особа; зареєстровано за адресою, що знаходиться на підконтрольній території України; має відкриті рахунки в банківських установах; подає контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість, а також фінансову звітність, що відповідачем не заперечувалось.

Аналізуючи викладене слід зробити висновок, що оскаржувані рішення відповідача не містить належної мотивації підстав та причин відповідності ПП «Продснаб» критеріям ризиковості платника податку, а його прийняття впливає на господарську діяльність позивача щодо неможливості проведення реєстрації податкової накладної № 31 від 30.09.2020 року.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

У даному випадку судом встановлено, що рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткого визначення підстав та мотивів для прийняття рішень про відповідність ПП «Продснаб» критеріям ризиковості платника податку, що свідчить про їх необґрунтованість і протиправність.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, - є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій, мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 02.04.2019 року у справі № 822/1878/18 (провадження № К/9901/4668/19), що враховується судом, відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, і вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення з урахуванням обставин конкретної справи.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.02.2020 року у справі № 0940/2394/18 (адміністративне провадження № К/9901/26524/19).

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Таким чином, суд вважає , що позовні вимоги в частині визнання протиправними та скасувати рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 31.08.2020 № 44325 та від 21.10.2020 № 51980 про відповідність Приватного підприємства «Продснаб» критеріям ризиковості платника податку підлягає задоволенню, і, як наслідок, підлягає задоволенню позовна вимога про зобов`язання головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області виключити приватне підприємство «Продснаб» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 13.10.2020 № 2032453/30345784 про відмову в реєстрації податкової накладної приватного підприємства «Продснаб» від 30.09.2020 №31, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Положеннями пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (у редакції Закону № 2245-VIII від 07.12.2017).

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010р., податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 142 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формуєтеся квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року(далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

Відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

За положеннями пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).

За приписами пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

Пунктом 1 додатку 3 Порядку № 1165 «Критерії ризиковості здійснення операцій» є: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Суд зазначає, що належної мотивації підстав та причин віднесення поданої ПП «Продснаб» податкової накладної до категорії ризиковості здійснення операцій відповідачами не наведено у спірному рішенні.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Пунктами 2-7 Порядку № 520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктами 9-11 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Разом з тим, у пункті 6 Порядку № 1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

З урахуванням положень наведених норм, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Отже контролюючий орган має зажадати від платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Судом встановлено, що позивачем було подано до головного управління ДПС України повідомлення по надання пояснень та документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинено, від 08.10.2020 року та надані відповідні документи , а саме: копія договору оренди нежитлових приміщень від 01.11.2015 № 1 між ПП «Продснаб» та ТОВ «Пак-Трейд Україна», копія акта від 30.09.2020 № ОУ-0000018 здачі-прийняття робіт (надання послуг) щодо надання в оренду нежитлового приміщення за вересень 2020 року, копія рахунок-фактуру від 15.09.2020 № СФ-0000267 зі сплати оренди нежитлового приміщення за вересень 2020 року на загальну суму 500, 00грн. з яких 416, 67грн. - основний платіж та 83, 33грн. - податок на додану вартість, який було сплачено 08.10.2020 згідно платіжного доручення № 519. По факту виконання робіт (надання послуг) було складено податкову накладну від 30.09.2020 № 31, реєстрація якої зупинено.

Вищевказане не заперечується відповідачем.

Між тим, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, незважаючи на зазначене повідомлення та додані до нього документи, прийнято рішення від 13.10.2020 р. №2032453/30345784 про відмову в реєстрації податкової накладної ПП «Продснаб» № 31 від 30.09.2020 року.

Спірне рішення містить лише загальне твердження: «ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних», проте, не вказано, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

При цьому, суд зазначає, що оскаржуване рішення містить обов`язок податкового органу підкреслити документи, яких не вистачає, проте в спірному рішенні не підкреслено жодного документу, який необхідно надати позивачу. В графі «додаткова інформація» не зазначено жодного документу, який необхідно надати позивачу, незважаючи на те, що форма рішення передбачає саме підкреслення необхідних документів.

Отже, позиція відповідача щодо ненадання платником податку копій документів, згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, є необґрунтованою, а в спірному рішенні не наведено обґрунтувань причин відмови у реєстрації податкової накладної, складеної позивачем.

При цьому, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що підставою для відмови у реєстрації податкової накладної № 31 від 30.09.2020 року є ненадання платником податку копій документів, які підтверджують здійснення господарських операцій, проте, в оскаржуваному рішенні від 13.10.2020 р. № 2032453/30345784 не конкретизовано, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію розрахунків коригування або які документи відсутні, оскільки документів, що не вистачає не підкреслено, як того вимагає форма оскаржуваного рішення.

Таким чином, в оскаржуваному рішенні від 13.10.2020 р. № 2032453/30345784 не наведено обґрунтованих причин відмови в реєстрації податкової накладної № 31 від 30.09.2020 року, не вказано чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідної господарської операції та не конкретизовано, яких саме первинних документів не вистачає відповідачу, та які власне порушення допущені.

Згідно з ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно із ст.76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Наведене доводить, що рішення від 13.10.2020 р. № 2032453/30345784 про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування не відповідає вимогам п.п.1, 3 ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесене контролюючим органом не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну № 31 від 30.09.2020 року, складену ПП «Продснаб», в Єдиному державному реєстрі податкових накладних в порядку, встановленому чинним законодавством, суд зазначає наступне.

Дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

У разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Водночас, адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.

Відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

У відповідності до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що Постановою Верховного Суду України від 16 вересня 2015 року № 21-1465а15 встановлено, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Положеннями КАС України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Адміністративний позов може містити вимоги про зобов`язання відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії.

У разі задоволення позову суду надано право прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

З викладеного слідує, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Відтак, відсутність реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

Законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДФС зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку з чим, суд зробив висновок про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, порушеного оскаржуваними рішеннями.

Зазначене вище має наслідком задоволення позовних вимог щодо зобов`язання державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 31 від 30.09.2020 року.

Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 6306,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 1529 від 20.11.2020 року.

Оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 6306,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Керуючись ст.ст. 139, 244, 245, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву приватного підприємства "Продснаб" (вул. Січеславська набережна, б.15а, м.Дніпро, 49070, ) до відповідача-1: головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-а, м. Дніпро, 49000, ); відповідача-2: Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м.Київ 53, 04053, ) про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язати вчинити певні дії задоволити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 31.08.2020 № 44325 та від 21.10.2020 № 51980 про відповідність приватного підприємства «Продснаб» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області виключити приватне підприємство «Продснаб» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 13.10.2020 № 2032453/30345784 про відмову в реєстрації податкової накладної приватного підприємства «Продснаб» від 30.09.2020 №31.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну приватного підприємства «Продснаб» від 30.09.2020 № 31 днем фактичного її подання.

Стягнути на користь приватного підприємства "Продснаб" (вул. Січеславська набережна, б.15а, м.Дніпро, 49070, ) за рахунок бюджетних асигнувань головного управління ДПС у Дніпропетровській області () у розмірі 3153,00 грн та Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м.Київ 53, 04053, ) у розмірі 3153,00 грн сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук