Справа № 160/6921/20
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2021-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
16 січня 2021 року м. Дніпросправа № 160/6921/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Мельник В.В.,
перевіривши на відповідність вимогам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року про повернення позовної заяви по справі
до голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Солод Віталія Михайловича
про визнання протиправною бездіяльності, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Солод Віталія Михайловича про визнання протиправною бездіяльності повернуто позивачу.
Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, позивач 30 грудня 2020 року засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу.
Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.
Разом з апеляційною скаргою позивачем подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року.
В обгрунтування вказаної заяви позивач фактично висловлює незгоду з ухвалою суду апеляційної інстанції від 23 листопада 2020 року про повернення вперше поданої апеляційної скарги останнього на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року у даній справі, та зазначає про своєчасне не ознайомлення позивача з рішеннями суду.
Розглянувши вказану заяву позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
З матеріалів справи встановлено, що 30 липня 2020 року складено повну оскаржувану ухвалу суду першої інстанції.
Копія означеної ухвали суду першої інстанції отримана позивачем 05 вересня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
08 вересня 2020 року позивач вперше подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 30 липня 2020 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку із несплатою судового збору за подання апеляційної скарги.
Копія ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року отримана позивачем 07 листопада 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
14 листопада 2020 року позивач направив на адресу суду апеляційної інстанції заяву про відкриття провадження після усунення недоліків.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2020 року апеляційну скаргу позивача повернуто з огляду на не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2020 року про повернення апеляційної скарги в касаційному порядку скасована не була та є чинною.

30 грудня 2020 року позивач вдруге подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 30 липня 2020 року.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що оскільки ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2020 року про повернення вперше поданої апеляційної скарги у касаційному порядку не скасована та є чинною, то до повторно поданої апеляційної скарги застосовуються вимоги КАС України, як до нової апеляційної скарги. При цьому, заявник апеляційної скарги під час реалізації свого права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою не звільняється від обов`язку дотримуватися встановленого законодавством строку звернення до суду з такою апеляційною скаргою.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд апеляційної інстанції зазначає про те, що подання первинної апеляційної скарги заявником в установлений законом строк не передбачає зупинення строку на апеляційне оскарження для нього та можливості у зв`язку з цим у подальшому свавільно розпоряджатися часом на апеляційне оскарження.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що недотримання позивачем вимог процесуального закону щодо форми та змісту апеляційної скарги та, як наслідок, повернення вперше поданої апеляційної скарги у даній справі не свідчить про наявність об`єктивно непереборних обставин, які пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Більш того, у разі незгоди з ухвалою суду апеляційної інстанції від 23 листопада 2020 року про повернення вперше поданої апеляційної скарги позивач мав право оскаржити таку ухвалу до суду касаційної інстанції, однак матеріали даної справи не містять доказів такого оскарження.

При цьому, суд апеляційної інстанції не уповноважений надавати оцінку правомірності прийняття Третім апеляційним адміністративним судом ухвали від 23 листопада 2020 року про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року у справі №160/6921/20.

З огляду на викладене, наведені заявником апеляційної скарги підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судом апеляційної інстанції поважними не визнаються.

Крім того, позивачем не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції від 30 липня 2020 року у розмірі встановленому законом.

При цьому, разом з апеляційною скаргою позивачем заявлено клопотання про звільнення останнього від сплати судового збору з огляду на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Розглянувши заяву про звільнення від сплати судового збору колегія суддів дійшла таких висновків.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

На підтвердження доводів заяви про звільнення від сплати судового збору позивачем надано довідку, видану Тернівським УПСЗН м. Кривий Ріг від 01 грудня 2020 року №7392 про отримання позивачем щомісячної компенсаційної виплати, як непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю І групи з грудня 2018 року по листопад 2020 року.

Проте подана позивачем довідка вказує лише на розмір отриманої компенсації, а не річного доходу, а тому не може бути доказом на підтвердження майнового стану особи.

Інших доказів на підтвердження свого майнового стану (довідки податкового органу про доходи або про відсутність інших доходів за попередній календарний рік тощо) позивач не надав.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу позивача на те, що сам по собі факт отримання особою щомісячної компенсаційної виплати, як непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю І групи не позбавляє цю особу права та можливості отримання інших доходів.

Вказане свідчить про те, що позивачем не надано достатніх доказів, відповідно до яких суд може розглянути клопотання про звільнення від сплати судового збору, враховуючи розмір річного доходу за попередній календарний рік.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 14 липня 2011 року № 3674-VI.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на перше січня 2020 року становить 2102 грн.

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2102 грн., відповідно до наступних реквізитів для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тому суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст. 169, 296, 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а заявнику апеляційної скарги необхідно надати строк для усунення встановлених недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку;

- документу про сплату судового збору у розмірі 2102 грн.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у справі №215/7147/19 відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року по справі №160/6921/20 - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку;

- документу про сплату судового збору у розмірі 2102 грн.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя В.В. Мельник