Справа № 480/8087/20
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2021-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
14 січня 2021 року Справа № 480/8087/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Кунець О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування пунктів наказів, зобов`язання вчинити дії та стягнення середнього заробітку,-
В С Т А Н О В И В:
У провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військова частина НОМЕР_2 , в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати пункт 2.5 наказу №512 від 02.11.2019 року командира військової частини НОМЕР_1 , яким відповідно до підпункту «д» (через службову невідповідність) пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» майора ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас з 03 листопада 2019 року;
- визнати протиправним та скасувати пункт 19 наказу командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військової частини НОМЕР_2 (по особовому складу) №270 від 02 жовтня 2019 року, яким звільнено з військової служби у запас за підпунктом «д» пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» ОСОБА_1 ;
- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 поновити на посаді командира групи інженерного забезпечення управління 58 окремої мотопіхотної бригади оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майора ОСОБА_1 ;
- стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 03.11.2019 року по день постановления рішення.
Ухвалою від 20.11.2020 позовну заяву було залишено без руху з наданням позивачу десятиденного строку з дня отримання копії такої ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.
Позивачем, у встановлений судом строк було усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 10.12.2020 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.
Судом встановлено, що разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Вказана заява мотивована тим, що про оскаржувані накази позивач дізнався 03.11.2019, однак, враховуючи збір документів для подання позовної заяви зайняв майже піврічний термін, а без наявності доданих до позовної заяви документів неможливо було обґрунтувати належним чином свої вимоги та довести незаконність оскаржуваного наказу, то були пропущені процесуальні строки. Остання відповідь на адвокатський запит була отримана 11.06.2020 та всю необхідну інформацію для складання позовної заяви представник позивача адвокат Страшок Є.В. отримав 12.06.2020, однак вчасно не звернувся до суду з відповідним позовом. У зв`язку з цим позивач 28.07.2020 уклав договір про надання професійної правничої допомоги з адвокатом Пулинець Б.А. На виконання умов договору 01.08.2020 позивач звернувся до суду через свого представника. Вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду, проте зазначені обставини виникли з незалежних від позивача причин.
Також у позовній заяві позивач вказав, що ОСОБА_1 05.11.2019 було запропоновано ту ж посаду, яку він обіймав до 03.11.2019, на що позивач погодився, пройшов відбір кандидата на посаду, отримав рекомендаційний лист та направився до Кам`янець-Подільського ОМВК Хмельницької області для подальшого оформлення документів з метою укладення контракту про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб офіцерського складу.
Так, до грудня 2019 року позивачем були підготовлені усі необхідні документи та направлені до оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " для укладання Контракту.
Проте, з грудня 2019 року і до моменту подання позовної заяви жодної відповіді щодо відмови в укладанні Контракту або ж повідомлення про можливість його укладання на адресу Позивача не надійшло.
Відтак, вважає, що строк на звернення до суду з позовом пропущено позивачем з незалежних від нього підстав, а тому підлягає поновленню.
05.01.2021 від відповідача - Військової частини НОМЕР_1 , надійшов відзив на позовну заяву та заява про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропущенням позивачем строків встановлених КАС України для звернення до суду.
11.01.2021 від відповідача - Військової частини НОМЕР_2 , до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому, посилаючись на пропущення позивачем строків звернення до суду, просить позов залишити без розгляду.
Перевіривши матеріали позову та поданих сторонами заяв, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання причини пропуску строку звернення з позовом до суду поважними та поновлення такого строку, з огляду на наступне.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та пункті 54 рішення "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
З огляду на вказане, дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпритації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.
Як зазначив Верховний Суд в ухвалі від 15.02.2018 по справі №800/499/17, строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.
Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує наказ командира військової частини НОМЕР_1 №512 від 02.11.2019 в частині визнання протиправним та скасування п.2.5 щодо звільнення ОСОБА_1 у запас з 03.11.2019 та наказ командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військової частини НОМЕР_2 (по особовому складу) №270 від 02.10.2019 в частині визнання протиправним та скасування п.19 щодо звільнення ОСОБА_1 у запас, а також просить його поновити на посаді та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Тобто, спір виник з приводу проходження та звільнення з публічної служби, при цьому, відповідно до ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Про порушення своїх прав, як вказує представник позивача у поданій разом з позовом заяві про поновлення пропущеного процесуального строку, позивач дізнався 03.11.2019. Разом з тим, з позовом до суду позивач звернувся через свого представника 18.11.2020 (через засоби поштового зв`язку), тобто, з порушенням місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.
На обґрунтування поважності причин пропуску звернення з позовом до суду у позові та заяві про поновлення пропущеного процесуального строку, поданій разом з позовом, представник позивача наводить те, що про оскаржувані накази позивач дізнався 03.11.2019, однак, враховуючи збір документів для подання позовної заяви зайняв маже піврічний термін (останній доказ було отримано 11.06.2020), а без наявності доданих до позовної заяви документів неможливо було обґрунтувати належним чином свої вимоги. При цьому, перший адвокат позивача - Страшок Є.В. отримав всю необхідну інформацію для складання та подання позовної заяви до суду 12.06.2020, однак, вчасно не звернувся до суду з відповідним позовом, тому позивач змушений був 28.07.2020 укласти договір про надання професійної правничої допомоги з іншим адвокатом Пулинець Б.А.
Однак, судом було встановлено, що 12.06.2020 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , звертався з позовом до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав до Сумського окружного адміністративного суду, ухвалою якого від 16.06.2020 у справі №480/3567/20 таку позовну заяву було залишено без руху, а ухвалою суду від 09.07.2020 у справі №480/3567/20 - повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.
Також, 04.08.2020 вже представник ОСОБА_1 - Пулинець Б.А., звертався з позовом до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав до Сумського окружного адміністративного суду, ухвалою якого від 10.08.2020 у справі №480/4919/20 таку позовну заяву було залишено без руху, а ухвалою суду від 22.09.2020 у справі №480/4919/20 - повернуто позивачу.
Відтак, посилання представника позивача в обґрунтування причин пропуску строку звернення на те, що лише 28.07.2020 у позивача з`явилась можливість підготувати позов не відповідають дійсності.
Крім того, навіть після винесення судом ухвали 22.09.2020 про повернення позовної заяви до подання даного позову до суду минуло більше ніж півтора місяця, що не заважало позивачу у вказаний строк подати позов до суду раніше. Тим більше, як зазначено у позові, заяві про поновлення строку, поданої разом з позовом та заяві про усунення недоліків, необхідні докази для звернення з позовом до суду вже були зібрані.
Щодо доводів про необхідність зібрати докази з метою належного обґрунтування своїх вимог, так як позивач не знав про причину звільнення, також не приймається до уваги, оскільки в матеріалах позову міститься акт службового розслідування, проведеного у вересні 2019 року, та в якому міститься висновок про необхідність внесення клопотання про звільнення позивача за викладених у акті підстав. При цьому в акті є підпис позивача, що з матеріалами службового розслідування він ознайомлений. Крім того, за приписами ч.4 ст.79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк (в даному випадку згідно ч.2 ст.79 КАС України - разом з позовом) з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Згідно ч.1 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
З урахуванням вищевикладеного позивач був обізнаний про обставини, які стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів та приймаючи до уваги, вказані вище норми КАС України, позивач мав змогу подати позов у встановлений строк з клопотанням про витребування судом інших доказів, не наданих відповідачем, та подати додаткові обґрунтування позову, вже після звернення з позовом до суду, у випадку наявності такої необхідності.
Крім того, Верховний Суд у постанові від 09.09.2020 у справі №444/2499/19 дійшов висновку, що очікування відповіді на адвокатський запит не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки такі обставини не перешкоджали позивачу скористатися правом звернення до суду у строки, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, та за потреби надати додаткові докази (відповідь на адвокатський запит) у ході розгляду справи.
За таких обставин, з урахуванням зазначеного, вказані позивачем причини пропуску строку звернення з позовом до суду не приймаються судом до уваги, а відтак, зазначені у заяві підстави не можуть бути розцінені поважними, що унеможливлює поновлення строку судом звернення з позовом до суду. У зв`язку з чим, суд відмовляє в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Відповідно до ч.ч.3,4 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.3). Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.4).
Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З огляду на викладені вище обставини, суд задовольняє клопотання відповідачів та залишає позовну заяву без розгляду.
Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 4 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Керуючись ст. ст. 240, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.
Клопотання відповідачів про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування пунктів наказів, зобов`язання вчинити дії та стягнення середнього заробітку - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя О.М. Кунець