Справа № 120/8015/20-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про повернення позовної заяви

м. Вінниця

16 січня 2021 р. Справа № 120/8015/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши письмово заяву представника позивача щодо усунення недоліків у справі за позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ - 40108646, місцезнаходження: вул. Федора Ернеста, 3, м. Київ, 03048) до ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення майнової шкоди

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ - 40108646, місцезнаходження: вул. Федора Ернеста, 3, м. Київ, 03048) до ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення майнової шкоди.

Ухвалою від 22.12.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків шляхом: подання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин пропуску строку; зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків (за його наявності) або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу) відповідача, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, зазначення офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

На виконання вимог ухвали суду 11.01.2021 представником позивача подано заяву щодо усунення недоліків, в якій він, серед іншого, просив суд поновити строк на подачу позовної заяви.

Мотивуючи поновлення, представник зазначив, що у лютому 2020 року Департамент патрульної поліції Національної поліції України звертався до Вінницького міського суду Вінницької області в порядку цивільного судочинства, проте лише в червні 2020 судом винесено ухвалу про повернення позовної заяви. Надалі вживались заходи щодо повернення судового збору, та, у зв`язку з обмеженим бюджетом на сплату судового збору, унеможливило подачу нового позову.

Разом з тим, представник вказує, що відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавіросної хвороби, продовжено процесуальні строки, зокрема, строк звернення до адміністративного суду, на строк дії такого карантину.

Визначаючись щодо поданої заяви про поновлення строку звернення до суду, суд керується наступними мотивами.

Як передбачено ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини вважаються спірними.

Нормами ст. 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно - правового спору.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Правова оцінка зазначеному питанню надана Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13 лютого 2019 року у справі № 636/93/14-ц, від 05 грудня 2018 року у справі № 11-892апп18 та від 12 грудня 2018 року в справі № 14-481цс18. Зміст висновку суду касаційної інстанції полягає у наступному: "спір за позовом військової частини до військовослужбовця (у тому числі звільненого зі служби) підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби".

Аналіз висновку Великої Палати Верховного Суду дає підстави вважати, що по - перше спір за позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди є публічно - правовим, а по - друге виникає із відносин публічної служби, адже служба в органах поліції є різновидом публічної служби.

Згідно ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, за загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суддя зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (заподіяння збитків).

Як встановлено суддею із доданих доказів, ОСОБА_1 проходить службу в підрозділах Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 07.11.2015 по теперішній час.

19.08.2017 о 18:45 год. на автошляху Вінниця-Гнівань, біля с. Агрономічне, Вінницького району, Вінницької області, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом марки TOYOTA PRIUS , д.н.з. НОМЕР_2 , під час зміни напрямку руху не переконався, що це буде безпечно і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам дорожнього руху перед розворотом завчасно не зайняв відповідне крайнє положення на проїзній частині та завчасно до початку маневру не подав сигнал покажчиком повороту відповідного напрямку, внаслідок чого допустив зіткнення та пошкодження транспортних засобів. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 10.1, 10.4, 9.4. ч.-3 ПДР України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вищезазначеного правопорушення повністю доведена, а саме: постановою старшого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Вінницької області Вівдичем О.Г. від 31 липня 2018 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000296 від 19.08.2016, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, та постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 19.04.2018 по справі №127/21757/18 якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

Відповідно до висновку експортного дослідження №100 від 29.03.2019 проведеного Вінницьким науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України розмір збитку, завданого автомобілю марки Toyota Prius д.н.з. НОМЕР_2 складає 24 025,27 грн.

07.02.2020, у зв`язку з несплатою майнової шкоди та з метою її стягнення, позивач звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з цивільним позовом.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 03.06.2020 відмовлено у відкритті провадження в цивільній справі за позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 , з посиланням на те, що дану справу необхідно розглядати у адміністративному судочинстві.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 08.07.2020 заяву задоволено частково, зобов`язано управління Державної казначейської служби України у м. Вінниці Вінницької області повернути Департаменту патрульної поліції судовий збір згідно платіжного доручення №14141 від 26.12.2019року в розмірі 1921,00грн. В задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

Вказана ухвала суду оскарженню не підлягає, а отже, набирає законної сили з моменту постановлення.

Відтак, із тексту позовної заяви та долучених до позовної заяви документів встановлено, що позивач дізнався про розмір заподіяних збитків із висновку експортного дослідження 29.03.2019. При цьому, звернувся з позовом до Вінницького міського суду Вінницької області лише в лютому 2020 року.

Щодо тверджень представника позивача, що бюджет на сплату судового збору є обмеженим, тому до повернення сплаченого судового збору по справі №127/3091/20 у позивача була відсутня можливість сплати судового збору, суд відхиляє з огляду на таке.

Ухвалу про повернення судового збору Департаменту патрульної поліції у справі №127/3091/20, постановлено Вінницьким міським судом Вінницької області 08.07.2020, тоді як судовий збір у даній справі сплачено 01.12.2020, що підтверджується платіжним дорученням №17816.

Доказів неможливості сплати судового збору в період з 03.06.2020 (день, коли постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження Вінницьким міським судом Вінницької області) по 01.12.2020 суду не надано.

Разом з тим, позивачем є державний орган, тоді як держава повинна створити належні фінансові можливості і передбачити відповідні кошти на фінансування з державного бюджету видатків на сплату судового збору для суб`єкта владних повноважень.

Щодо посилань представника позивача на Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавіросної хвороби, продовжено процесуальні строки, зокрема, строк звернення до адміністративного суду, на строк дії такого карантину, як на підставу для поновлення строку звернення до суду, то такі суд також відхиляє, з наступних підстав.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" на усій території України встановлено карантин.

З метою нормативного регулювання правил обчислення процесуальних строків у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі - Закон від 30 березня 2020 року № 540-IX).

Відповідно до п. 3 Закону від 30 березня 2020 року № 540-IX, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, зокрема, строки звернення до адміністративного суду продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, з дня набрання чинності Законом № 540-IX, тобто з 02.04.2020, строки звернення до адміністративного суду автоматично продовжено на весь строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

В подальшому Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX (далі Закон України № 731-ІХ від 18.06.2020 року), пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викладено в новій редакції, згідно якої встановлені цим Кодексом процесуальні строки поновляються судом лише за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України № 731-ІХ від 18.06.2020 року також передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України № 731-ІХ від 18.06.2020 року набрав чинності 17 липня 2020 року, у зв`язку з чим продовжені Законом України № 540-IX від 30.03.2020 року процесуальні строки закінчилися через 20 днів від цієї дати, тобто 07.08.2020.

Таким чином, строк продовжено включно до 07.08.2020 з урахуванням положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Так, суддя погоджується із тим, що строк звернення до суду з даним позовом в період з 03.06.2020 (день, коли постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження Вінницьким міським судом Вінницької області) по 07.08.2020 не є пропущеним, адже продовжувався на весь строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

При цьому, позивач не вказує про поважні причини, які б перешкоджали звернутися до суду з 07.08.2020 по 17.12.2020, тобто періоду понад чотири місяці, в той час як строк звернення до суду з питань проходження публічної служби установлено в межах місячного строку.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, а також враховуючи те, що позивачем не надано доказів наявності поважних причин, які б унеможливлювали звернення до суду з 07.08.2020 по 17.12.2020, тому вважаю, що заява про поновлення строку звернення до суду є необґрунтованою, а підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнаються неповажними, відтак позов належить повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина 8 статті 169 КАС України).

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:
1. Підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказані у заяві від 11.01.2021 визнати неповажними.

2. Позовну заяву Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ - 40108646, місцезнаходження: вул. Федора Ернеста, 3, м. Київ, 03048) до ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення майнової шкоди разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна