Справа № 160/9018/19
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
12 січня 2021 року м. Дніпросправа № 160/9018/19
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі № 160/9018/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліфтремонт» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.12.2019 року задоволено позовні вимоги ТОВ «Ліфтремонт» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подало 11.11.2020 року за допомогою засобів поштового зв`язку, до суду, апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга подана до суду 11.11.2020 року. Повне судове рішення Дніпропетровського окружним адміністративним судом складено 11.12.2019 року, саме з моменту складання повного тексту рішення обчислюється тридцяти денний строк для оскарження рішення.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 03.12.2020 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати подання апеляційної скарги та докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

Заявнику апеляційної скарги повідомлено про можливість продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на час запровадженого в Україні карантину, відповідно до п. 3 розділу VI КАС України, у разі подання відповідної заяви.

Відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, ухвала отримана 28.12.2020 року (отримано представником безпосередньо у приміщені суду).

Судом звернуто увагу заявника апеляційної скарги, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Повторно суд вказує, що згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до матеріалів справи, підтверджується, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.12.2019 року отримане представником Головного управління ДфС у Дніпропетровській області 17.12.2019 року, згідно розписки (на штампі отримання вказано ГУ ДПС у Дніпропетровській області) (а.с. 260 т. 2).

Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області була подана апеляційна скарга на рішення суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020 року апеляційна скарга повернута. Ухвала від 17.02.2020 року отримана Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області 25.02.2020 року.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області скористалось правом подання апеляційної скарги, апеляційна скарга подана 11.11.2020 року. Апеляційна скарга подана майже вісім місяців після повернення апеляційної скарги Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області.

Разом з апеляційною скаргою до суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заявлено клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги, вказано, що строк порушено через відсутність належного фінансування та неможливість сплатити вчасно судовий збір.

Також 12.01.2021 року до суду надійшло клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги та відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Передбачено, що суд може відстрочити сплату судового збору визначеному колу осіб. Відстрочення сплати судового збору може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Тим більше, відстрочення сплати судового збору може бути здійснене для позивача у справах соціального характеру, якщо спір стосується трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Повертаючи до питання строку подання апеляційної скарги, суд зазначає, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області обізнане про рішення суду від 11.12.2019 року.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.12.2019 року проголошене у присутності представника Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Радіновського Р.Л., який також є представником Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено як юридичні особи публічного права територіального органи Державної податкової служби України, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області реорганізовано шляхом приєднання до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області є правонаступником Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, якого ліквідовано шляхом приєднання до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Варто вказати, що заявник апеляційної скарги має право на поновлення строку, у разі подання відповідної заяви та у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину.

Суд вказує, що для продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги, повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Відсутність коштів, призначених для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

До клопотання про поновлення пропущеного строку від 12.01.2021 року не надано докази неможливості вчинення процесуальних дії щодо подання апеляційної скарги через впровадження карантину. Не вказано як карантинні заходи вплинули на неможливість виконання Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області своїх повноважень.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що на час розгляду питання щодо відмови у відкритті апеляційного провадження, минуло більше року, після винесення судом першої інстанції рішення від 11.12.20219 року.

В ухвалі від 08.01.2019 року у справі № 607/12771/16-ц Верховний Суд робить висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974 256), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Варто враховувати, що строк, визначений ст. 295 КАС України у зв`язку з запровадженим в Україні карантином, може бути поновлений у разі, якщо такий пропуск строку пов`язаний з заходами та обмеженнями запровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 258, 261, 295, 298, 304, 309, 329, 332, 338, 342, 363, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Заявник апеляційної скарги має право на поновлення строку, у разі подання відповідної заяви та у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Повертаючись до практики Європейського суду з прав людини, суд вказує, що, Європейський суд неодноразово вказував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі № 160/9018/19 та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Відмовити Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі № 160/9018/19.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова