Справа № 640/24093/19
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

при секретарі судового засідання Шуст Н.А.,

представника позивача Фролової І.А.,

представника відповідача Станіславського Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 16 вересня 2019 року №007654616 в частині,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом звернулося Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - позивач, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (далі - апелянт, відповідач, ОВВП ДПС) з вимогами про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 16 вересня 2019 року №007654616 в частині збільшення ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» суми грошового зобов`язання за платежем податок на доданку вартість у розмірі 8 129 968,50 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Вест Голд Бізнес». .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 липня 2020 року у справі призначено повторну судову почеркознавчу експертизу, провадження у справі зупинено.

Вирішуючи питання щодо призначення повторної почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з такого. Клопотання мотивоване позивачем тим, що до предмету доказування у справі входить встановлення реальності здійснення господарських операцій позивача з Товариством з обмеженою відповідальністю "Вест Голд Бізнес" за період травень-червень 2016 року, і, як наслідок, правомірність перенесення інформації з первинного документу до облікових регістрів. При цьому доводи відповідача будуються на тому, що підписи на первинних документах від Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Голд Бізнес" виконано не ОСОБА_1 , а іншою особою. На підтвердження даних доводів представником відповідача надано висновок експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 24 березня 2020 року №1198/1199/20-27 в рамках розслідування кримінального провадження.

Разом з тим, представник позивача стверджує, що існують обґрунтовані сумніви щодо наданого висновку експертизи, оскільки:

- експерту, окрім умовно-вільних та експериментальних зразків почерку ОСОБА_1 для проведення експертизи не надавалися вільні зразки почерку ОСОБА_1 та, відповідно, не досліджувалися експертом, що не відповідає вимогам Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5;

- оригінали фінансово-господарської документації Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" по взаємовідносинах з Товариством з обмеженою відповідальністю "Вест Голд Бізнес" знаходяться в матеріалах кримінального провадження №0004260 від 17.11.2017 у слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві та не вилучалися для проведення експертизи;

- порушено порядок проведення та оформлення експертизи.

Не погоджуючись із винесеною ухвалою та підставами призначення повторної почеркознавчої експертизи, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, поновити провадження у справі №640/24093/19, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, вважає, що ухвала суду першої інстанції винесена з порушенням норм процесуального права, а суд призначаючи повторну почеркознавчу експертизу виходив з помилкових висновків.

Зокрема, апелянт зазначає, що матеріали справи містять достатню кількість документальних доказів, які спростовують твердження позивача щодо реальності господарських операцій між ПрАТ «Павлоградвугілля» та ТОВ «Вест Голд Бізнес», а окрім того вирішальне значення для розгляду мають не лише висновки почеркознавчих експертиз, а сукупність негативної податкової інформації, матеріали кримінальних проваджень стосовно посадових осіб ТОВ «Вест Голд Бізнес». Тому, на думку відповідача, проведення повторної почеркознавчої експертизи призведе до затягування судового процесу та не стане підставою для встановлення істини у даній справі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року, після усунення апелянтом недоліків апеляційної скарги згідно ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної податкової служби, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та заперечень проти поданих заяв та клопотань. Іншою ухвалою від 30 листопада 2020 року призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року задоволено клопотання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції через систему програмного забезпечення EasyCon. Натомість, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року у задоволенні клопотання відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено у зв`язку з недотриманням строку подачі відповідного клопотання.

Письмового відзиву від позивача у справі не надходило.

В судовому засіданні 16 грудня 2020 року представник відповідача підтримав апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній, представник позивача, який брав участь у справі в режимі відеоконференції, заперечував проти апеляційної скарги, зауваживши на важливості проведення об`єктивної експертизи з дотриманням вимог Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника позивача, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно з частиною першою статті 101 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування, та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частинами першою, другою статті 102 статті 101 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Клопотання представника позивача про призначення повторної почеркознавчої експертизи мотивоване наявністю обґрунтованих сумнівів щодо правильності висновків, викладених у висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 24 березня 2020 року №1198/1199/20-27.

Зокрема, позивачем зазначено, що під час проведення судово-почеркознавчої експертизи від 24 березня 2020 року для висновку щодо належності підпису ОСОБА_1 на первинних фінансово-господарських документах 2016 року експертом використано лише умовно-вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 , а саме: протокол його допиту від 05 лютого 2020 року в рамках кримінального провадження, отже без використання вільних зразків підпису, що прямо суперечить порядку проведення експертизи, на підставі умовно-вільних та експериментальних зразків, які відібрані після чотирьох років з моменту вчинення підпису на досліджуваних документах.

Колегія суддів звертає увагу, що судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

На думку колегії суддів позивачем наведені ґрунтовні та об`єктивні підстави необхідності призначення повторної почеркознавчої експертизи. При цьому доводи відповідача стосовно того, що висновок експертизи у даній справі не матиме вирішального значення для розгляду справи, не сприймаються як переконливі, оскільки оцінку доказам, їх належності, допустимості та достатності, дає виключно суд під час прийняття рішення у справі.

Висновок експерта відповідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.

Жоден доказ не має для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Також колегія суддів зазначає, що намір відповідача заявити клопотання щодо виклику свідка в судове засідання реалізований шляхом подачі відповідної письмової заяви, яка міститься в матеріалах справи (т.3 а.с.402-404), та жодним чином не впливає на можливість призначення експертизи у справі.

Відповідно до статті 103 Кодексу адміністративного судочинства України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з частиною третьою статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, визначеними цим Кодексом для витребування доказів.

Відповідно до пункту 3.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо).

З урахуванням зазначеного представник позивача для проведення повторної почеркознавчої судової експертизи просила витребувати документи, які знаходяться в матеріалах кримінального провадження №0000004 від 31.01.2020 у Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, зокрема:

- висновок експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 24.03.2020 №1198/1199/20-27 з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо);

- документи, що стали підставою для надання висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 24.03.2020 №1198/1199/20-27, а саме: постанову про призначення судово-почеркознавчої експертизи від 12.03.2020 з усіма додатками, зокрема об`єктами дослідження, умовно вільними зразками почерку, експериментальними зразками почерку, а також протокол вилучення об`єкта дослідження.

З огляду на приписи пункту 3.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, судом задоволено клопотання представника позивача про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи також в частині витребування необхідних для проведення повторної експертизи документів.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі призначення судом експертизи - до одержання її результатів.

За встановлених обставин, колегія суддів не вбачає процесуальних порушень з боку суду першої інстанції при вирішенні питання щодо призначення повторної почеркознавчої експертизи у справі на які посилається апелянт, як на підставу подачі апеляційної скарги.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 312, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О.М. Кузьмишина

Судді Л.О. Костюк

О.Є. Пилипенко