Справа № 160/8018/20
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 жовтня 2020 року Справа № 160/8018/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
Секретаря судового засідання Безрученко К.В.
представника позивача: Дженчако Т.М.,
представника відповідача: Грановського М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
15 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ №1020 від 15.06.2020 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області протиправно винесено наказ від 15.06.2020 № 1020 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивач не погоджується з означеним наказом, вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а тому наказ від 15.06.2020 №1020 є протиправним та таким, що підлягає скасуванн судом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 липня 2020 року відкрито провадження у адміністративній справі №160/8018/20 та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 18 серпня 2020 року о 09:00. Останнє судове засідання відбулося 28 жовтня 2020 року.
У судовому засіданні 28 жовтня 2020 року представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив задовольнити адміністративний позов повністю.
У судовому засіданні 28 жовтня 2020 року представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 проходить службу на посаді слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області.
23 квітня 2020 року ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці з 09:00 по 15:00 у СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: пр. Пилипа Орлика, 3.
23 квітня 2020 року заступником начальника - начальником СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області Волинець Юлією складено рапорт за фактом відсутності слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 на своєму робочому місці в період часу з 09 год. 00 хв. по 15 год. 00 хв. Про наявність поважних причин відсутності на роботі ні напередодні, ні протягом робочого дня ОСОБА_1 не повідомляв, на телефонні дзвінки не відповідав.
06 травня 2020 року т.в.о. заступника начальника ВП начальником СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Захаренком Юрієм направлено начальнику Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області матеріали за належністю для проведення службового розслідування щодо можливого порушення слідчим СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 розпорядку дня.
12 травня 2020 року Дніпровським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №801 про призначення службового розслідування, згідно якого призначено проведення службового розслідування за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника ВП начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 23.04.2020.
Згідно з висновком службового розслідування за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника відділу поліції - начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 (вх. СКЗ №320 від 06.05.2020) щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 від 09.06.2020, запропоновано факти, викладені в означеному рапорті, визнати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, в діях слідчого СВ Шевченківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 є склад дисциплінарного проступку. Службове розслідування за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника відділу поліції - начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 (вх. СКЗ №320 від 06.05.2020) щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 23.04.2020 закінчено. За порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786, що виразилось у прибутті до постійного місця несення служби із запізненням 23.04.2020, враховуючи службову характеристику, застосувати до слідчого слідчого відділення Шевченківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
15 червня 2020 року Дніпровським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області видано наказ №1020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, згідно з яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786, що виразилось у прибутті до постійного місця несення служби із запізненням 23.04.2020, враховуючи службову характеристику, застосовано до слідчого слідчого відділення Шевченківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
Вважаючи наказ від 15.06.2020 №1020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області протиправним, позивач звернувся до суду із означеним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію»).
Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Види відповідальності поліцейських передбачені у статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», згідно якої у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII.
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 розділу ІІІ «Дисциплінарне стягнення» Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» передбачено відповідальність поліцейського.
Так, частиною 1, 2 та 3 статті 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Як вже було встановлено судом, наказом від 15.06.2020 №1020 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області застосовано до слідчого слідчого відділення Шевченківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
Так, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив таке.
Згідно з актом від 23.04.2020 №45.7/3-2022 про відсутність на службі встановлено факт відсутності на службі з 09:00 23.04.2020 по 15:00 23.04.2020 слідчого СВ Шевченківського ВП старшого лейтенанта поліції Тарабари Антона Олеговича.
Означений акт складено у присутності співробітників поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . Вказаними особами надано письмові пояснення, згядно з якими підтверджено факт відсутності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі з 09:00 23.04.2020 по 15:00 23.04.2020.
03.06.2020 ОСОБА_1 надано письмові пояснення, в яких позивач зазначив, що 20.04.2020 він згідно графіку перебував на добовому чергуванні у якості слідчого у складі слідчо-оперативної групи. 21.04.2020 змінився зі служби та поїхав додому за місцем своєї реєстрації, за адресою: с. Олександрівка, Дніпровського району, Дніпропетровської області. У зв`язку з оголошенням на той час в Україні епідемії (пандемії), було скасовано рейси маршрутних транспортних засобів. 22.04.2020 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був вихідний відповідно до графіку нарядів, з урахуванням несення служби доба через двоє, однак, подивившись на графік чергування, він виявив, що 23.04.2020 та 24.04.2020 він не перебуває у графіку. На чергування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 їздив на автомобілі, а після чергування автомобіль віддавав його власнику та окрім рейсового автобусу, маршрутного таксі до місцезнаходження Шевченківського ВП дістатися не було можливості. Про місце мешкання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 і неможливість приїзду до Шевченківського ВП, останнім було неодноразово повідомлено керівництво; а саме: заступника начальника слідчого відділення Шевченківського ВП майора поліції ОСОБА_7 та заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення Шевченківського ВП майора поліції ОСОБА_2 . Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що напередодні керівництво збирало списки осіб, у тому числі і опитаного, які проживають далеко для організації перевезень до місця несення служби, але нічого зроблено не було, транспорт не надався. У зв`язку з вищезазначеним старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 було складено рапорт на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області полковника поліції Огурченка В.Г. та надіслано його на електронну пошту Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області 22.04.2020 близько 22:00. В день запізнення, 23.04.2020 о 08:51, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надіслав на телефон заступника начальника слідчого відділення Шевченківського ВП майора поліції ОСОБА_7 повідомлення: «Добрий ранок, я запізнююсь, не можу доїхати».
Таким чином, із пояснень позивача від 03.06.2020 та доводів, викладених у позовній заяві встановлено, що позивач не заперечує та не спростовує факт свого запізнення на роботу, а лише вважає причини такого запізнення поважними, а також належне повідомлення свого керівництва про таке запізнення. В обґрунтування своїх дій позивач посилається на відсутність транспорту через запровадження на території України карантину, надіслання смс повідомлення своєму керівнику та надіслання на електронну пошту Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області рапорту.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України карантин.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 березня 2020 р. № 215 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, зокрема, установлено 12 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин та заборонено з 12 год. 00 хв. 18 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р.:
регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями);
перевезення понад 10 пасажирів одночасно в одному транспортному засобі у міському електричному (трамвай, тролейбус) та автомобільному транспорті, що здійснює регулярні пасажирські перевезення на міських маршрутах у звичайному режимі руху;
перевезення понад 10 пасажирів одночасно в автобусах, які виконують регулярні пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах в режимі маршрутного таксі;
заїзд на територію автостанцій автобусів, які здійснюють перевезення пасажирів у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні, та реалізацію власниками автостанцій квитків автомобільним перевізникам, які виконують такі перевезення;
Постановою Кабінету Міністрів України від від 20 травня 2020 р. № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061).
З наведених вище постанов Кабінету Міністрів України встановлено, що на період дії в Україні заходів карантину, рух транспорту був лише обмежений певними правилами, а не повністю скасований. Так, було заборонено регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями), однак суд відзначає, що 23.04.2020 у позивача була можливість прибути на своє робоче місце.
Частиною 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Так, відповідно до Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786 визначено такий порядок:
1. Початок роботи - о 09.00.
2. Обідня перерва - 45 хвилин: з 13.00 до 13.45.
3. Закінчення робочого дня:
у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 18.00;
у п`ятницю - о 16.45;
напередодні святкових днів - у понеділок, вівторок, середу, четвер -
о 17.00, у піятницю - 15.45.
4. Вихідні дні - субота і неділя.
Рекомендований час завчасного прибуття на робоче місце - 08.45.
Перебування у робочий час поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів та інших структурних, відокремлених підрозділів Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за межами службових приміщень (адміністративних будівель) з метою вирішення службових питань погоджуються з керівниками відповідних самостійних структурних підрозділів ГУНП.
Керівники самостійних структур, відокремлених підрозділів ГУНП повідомляють про свою відсутність у робочий час у зв`язку із службовою необхідністю начальника ГУНП, або особу, яка виконує його обов`язки чи заступників начальника ГУНП, який координує та контролює діяльність відповідних структурних підрозділів ГУНП.
У робочий час забороняється відволікати працівників від їх безпосередньої роботи для проведення заходів, не пов`язаних з виконанням функцій покладених на них законом та функціональними обов`язками.
Суд погоджується з доводами відповідача, що поліцейські під час здійснення своїх повноважень керуються, окрім загальних норм права, також спеціальними нормами, які пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності поліцейських та покладають додаткові юридичні обов`язки на поліцейського, з урахуванням чого особи, які працюють в органах поліції мають більшу відповідальність.
Суд відзначає, що позивач був обізнаний про введені в державі обмежувальні заходи, у зв`язку з чим останньому слід було вирішити питання щодо прибуття до місця роботи завчасно, що не було зроблено останнім.
Як вже було встановлено судом та не оспорюється сторонами, позивачем 23.04.2020 було порушено службову дисципліну у вигляді відсутності на робочому місці в період часу з 09 год. 00 хв. по 15 год 00 хв.
Відповідно до частини 1 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено забезпечення поліцейському права на захист, відповідно до якої під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
З матеріалів справи встановлено, що 12 травня 2020 року Дніпровським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №801 про призначення службового розслідування, згідно якого призначено проведення службового розслідування за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника ВП начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 23.04.2020.
Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: Голови дисциплінарної комісії: начальника СКЗ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_8 ; членів дисциплінарній комісії: заступника начальника СКЗ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Бочарова В.В. та інспектора СКЗ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 .
В поясненнях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 03.06.2020 зазначено, що позивача ознайомлено з вимогами статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, про що свідчить власний підпис, а тому доводи позивача щодо не повідомлення його про початок і підстави проведення службового розслідування не можуть бути взяті до уваги судом.
Стосовно доводів позивача про порушення місячного строку для проведення службового розслідування, суд зазначає таке.
Згідно статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Як встановлено судом, наказ Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 801 про призначення службового розслідування прийнято 12.05.2020. Висновок службового розслідування за фактами, викладеними у рапорті заступника начальника відділу поліції - начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 (вх. СКЗ №320 від 06.05.2020) щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 23.04.2020 складений 09.06.2020.
З огляду на те, що з дати прийняття наказу про призначення службового розслідування 12.05.2020 та дати складання висновку 09.06.2020 не сплинув місячний строк, строк проведення службового розслідування відповідачем не був порушений.
Стосовно доводів позивача щодо належного повідомлення свого безпосереднього керівника щодо поважності причин неприбуття вчасно за місцем несення служби, суд зазначає таке.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини 3 статті 62 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський під час виконання покладених на нього обов`язків підпорядковується тільки своєму безпосередньому та прямому керівнику. Ніхто, крім безпосереднього і прямого керівника (за винятком випадків, прямо передбачених законом), не може надавати будь-які письмові чи усні вказівки, вимоги, доручення поліцейському або іншим способом втручатися в законну діяльність поліцейського, у тому числі діяльність, пов`язану з кримінальним провадженням або провадженням у справах про адміністративні правопорушення.
Суд вважає, що доводи позивача щодо належного повідомлення позивачем безпосереднього керівника з приводу неможливості прибуття до місця несення служби (роботи) 23.04.2020 є необгрунтованими, з огляду на те, що начальник ГУНП в Дніпропетровській області не є безпосереднім керівником позивача та, згідно відповіді від 24.06.2020 №2/4425 про результати розгляду запиту Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Голові Первинної професійної спілки «Правозахисники Країни» повідомлено, що згідно наданої інформації ВДЗ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області станом на 22.06.2020, рапорт слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Тарабари А.О. на адресу ВДЗ ГУНП не надходив.
Окрім того, в матеріалах справи міститься відповідь начальника ВДЗ ГУНП від 09.06.2020 №4198/103/16-2020 щодо надання інформації, згідно якої рапорт слідчого слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП старшого лейтенанта ОСОБА_1 на адресу ВДЗ ГУНП не надходив, та довідка діловода канцелярії Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 05.06.2020 №45,7/2385 про те, що в період часу з 01.03.2020 по теперішній час на реєстрацію до «Журналу реєстрації вихідних документів та документів, створених установою Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області» том-1 інв.№273 почато 02.01.2020, закінчено 01.04.2020, том-2 інв. №1365 почато з 01.04.2020 по теперішній час від слідчого слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 рапортів стосовно неможливості прибуття на роботу, у зв`язку з відсутністю громадського транспорту не надходило.
Аналіз положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України дозволяє дійти висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника поліції, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.
Дослідивши матеріали справи, суд не вбачає порушень з боку відповідача під час прийняття оскарженого наказу, а позивачем не було здійснено усіх необхідних та можливих заходів щодо недопущення порушення службової дисципліни, у зв`язку з чим відповідач правомірно притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності.
Окремо слід зазначити, що згідно довідки сектору кадрового забезпечення Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.08.2020 №45/20-1532, яка міститься в матеріалах справи, видно, що за час служби в Національній поліції України на позивача раніше були накладені дисциплінарні стягнення, а саме:
2) наказ ГУНП від 22.01.2016 № 125, попередження про неповну посадову відповідність - за порушення вимог ст. 2, 40, 284 КПК України, що виразилось у не вжитті всіх необхідних заходів для розкриття кримінальних правопорушень у кримінальних провадженнях, та прийнятті передчасних і необґрунтованих рішень про їх закриття. Знято згідно Дисциплінарного статуту ОВС;
3) наказ ГУНП від 13.02.2017 № 559, зауваження - за порушення службової дисципліни, вимог ст. 237 КПК України, що виразилось у формальному складанні протоколу огляду автомобіля «МАЗ» НОМЕР_1 . Знято згідно наказу ГУНП від 29.07.2017 № 241 о/с;
4) наказ ГУНП від 08.01.2019 № 71, оголошено - 15.01.2019 догана - за порушення вимог ч. 3 ст. 1 ст. 214, ч. 7 ст. 223 КПК України, п. р. 11 Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, що виразилося у неприйнятті від громадянина ОСОБА_11 заяви про безвісно зниклого її сина, проведені процесуальних дій без розпочатого кримінального провадження за цим фактом. Строк дії дисциплінарного стягнення закінчено - 15.04.2019.
5) наказ ГУНП від 13.03.2019 № 951, оголошено - 21.03.2019 сувора догана - за порушення службової Дисципліни, недотримання вимог п. 9 р. ІІ Інструкції № 575, що виразилося у формальному здійсненні роботи на місці події, а саме: збору відомостей, що можуть бути використані як докази, не встановлені обставини вчинення кримінального правопорушення. Строк дії дисциплінарного стягнення закінчено - 21.07.2019.
6) наказ ГУНП від 24.12.2019 № 4918, оголошено - 24.12.2019 зауваження - за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 7 р. ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівниками НПУ, шо виразилось у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними знаннями, практичними навичками необхідними для виконання службових завдань, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно». Строк дії дисциплінарного стягнення закінчено 24.02.2020.
За час служби в Національній поліції України не заохочувався.
Означені накази ГУНП в Дніпропетровській області не оскаржені позивачем та є чинними.
Також в матеріалах справи наявна службова характеристика на слідчого слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , згідно якої старший лейтенант поліції ОСОБА_1 за час проходження служби в Національній поліції та на займаній посаді зарекомендував себе негативно. Доручену ділянку роботи не виконує у повному обсязі. На будь-які завдання керівництва, стосовно роботи - не реагує. В службовій діяльності ініціативи та наполегливості не проявляє, до своїх функціональних обов`язків ставиться легковажно. В колективі провокує конфлікти, дружні стосунки не підтримує. Накази, які регламентують службову діяльність знає, однак не застосовує у повсякденній практиці. Під час спілкування з громадянами проявляє агресію та зухвалість. При стройовому огляді у ОСОБА_1 , виявлені чисельні недоліки у носінні форменого одягу. Щорічну комплексну перевірку рівня службової підготовленості поліцейських проходить не відразу. ОСОБА_1 систематично порушує службову дисципліну, не дотримується правил внутрішнього розпорядку, допускає запізнення на службу та відсутність на робочому місці.
Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За таких обставин, враховуючи раніше накладені на позивача дисциплінарні стягнення та допущення порушення службової дисципліни, суд дійшов висновку, що при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, про що винесений оскаржений наказ від 15.06.2020 №1020, відповідач діяв у межах наданих повноважень та у спосіб, визначений законом.
Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати з відповідача не стягуються.
Керуючись ст. ст. 139, 194, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністра

Повний текст рішення суду складений 09 листопада 2020 року.

Суддя О.В. Царікова