Справа № 380/11254/20
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2021-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань розгляду справи за правилами загального позовного провадження

13 січня 2021 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Коморного О.І., при розгляді в порядку письмового провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Львівської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження Представника Президента України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

встановив:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Львівської обласної державної адміністрації, в якій міститься вимога:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Представника Президента України №101 від 12.02.1993 «Про взяття під охорону держави споруд Львівської області, що мають наукову, історичну, художню і містобудівельну цінність» в частині, що стосується внесення до переліку пам`яток архітектури місцевого значення як вілли будинку АДРЕСА_1 , охоронний № НОМЕР_1 .

Ухвалою суду від 04.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі згідно ст. 263 КАС України в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 21.12.2020 допущено у справу третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Від третьої особи надійшло клопотання вх.№935 від 06.01.2021, в якому також просить суд:

- розглядати адміністративну справу № 380/11254/20 за позовом ОСОБА_1 до Львівської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження представника Президента України у Львівській області від 12.02.1993 № 101 «Про взяття під охорону держави споруд Львівської області, що мають наукову, історичну, художню і містобудівельну діяльність» в частині, що стосується внесення до переліку пам`яток архітектури місцевого значення як вілли будинку за адресою: АДРЕСА_1 , як було заявлено відповідачем у клопотанні, у порядку загального позовного провадження, для правильного і законного врегулювання спору в судовому порядку.

Клопотання мотивує тим, що розгляд даної справи підпадає під пп 1,4 ч. 4 ст. ст. 12, 257 КАС України та пп. 1,2, 3, 4, 5, 6, 7 ч.3 ст. 257 КАС України.

Суд, дослідивши заявлене клопотання зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Як передбачено пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із частиною другою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частина друга статті 257 КАС України передбачає, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно частини чотири, п`ять статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті.

Однак, як слідує з матеріалів справи, предмет даного позову є визнання протиправним та скасування розпорядження, що є правовим актом індивідуальної дії, право оскаржити який мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктами правовідносин, у яких буде застосовано цей акт, та не підпадає під жодну з підстав, визначених частинами четвертою, п`ятою статті 257 КАС України, згідно яких дана справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Подане третьою особою клопотання не містить належних обґрунтувань щодо необхідності проведення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а лише покликання на норми КАС України та власне трактування предмету та підстав справи, а саме на думку третьої особи дана справа становить значний суспільний інтерес, передбачає значну кількість сторін, категорія і складність справи порушує права за багатьма статтями чинного законодавства України, обсяг та характер доказів у справі, що вимагає подання для висновку експерта.

Щодо доводів про необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження та в судовому засіданні саме з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, а також для дослідження доказів, суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСГІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин, кількість учасників та категорію справи, а також беручи до уваги ту обставину, що дана справа не входить до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку про незначну складність цієї справи та можливість її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Таким чином, враховуючи вищевикладене та з огляду на відсутність належних обґрунтувань на підтвердження заявленого клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд вважає останнє необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 4, 12, 166, 248, 257 КАС України, суд -

п о с т а н о в и в:

1. В клопотанні третьої особи про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

3. Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади в Україні за адресою http://adm.lv.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Коморний О.І.