Справа № 120/241/21-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
м. Вінниця

18 січня 2021 р. Справа № 120/241/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди

в с т а н о в и в :

13.01.2021 року Військова частина НОМЕР_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (частина 2 статті 122 КАС України).

Отже, за загальним правилом, строк звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень становить три місяці, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Зі змісту позовної заяви та матеріалів справи слідує, що наказом командира Військової частини НОМЕР_1 №58 від 15.01.2020 року призначено службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли незаконній витраті продуктів харчування у військовій частині НОМЕР_1 .

За результатами проведеного службового розслідування, командиром військової частини НОМЕР_1 , видано наказ № 271 від 26.02.2020 року "Про притягнення до матеріальної відповідальності", згідно із яким, серед інших, старшого лейтенанта ОСОБА_1 вирішено притягнути до повної матеріальної відповідальності на суму в розмірі 1700508,84 грн. Пунктом 6.1 цього наказу доручено підготувати позовну заяву до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних державі, на суму в розмірі 1700508,84 грн.

Враховуючи, що про заподіяння ОСОБА_1 державі збитків у розмірі 1700508,84 грн. позивачу стало відомо за результатом службового розслідування, про що констатовано в Наказі № 271 від 26.02.2020 року, строк звернення, визначений ч. 2 статті 122 КАС України, сплив 26.05.2020 року. Разом з тим, з позовною заявою позивач звернувся до суду лише 13.01.2021 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Частиною 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ч.6 статті 161 КАС України, до позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначив, що особовий склад військової частини НОМЕР_1 протягом 2019-2020 років (відповідно до наказів командира військової частини НОМЕР_1 №206 від 01.09.2019 та №132 від 06.05.2020) був залучений до складу сил та засобів оперативно-тактичного угрупування "Північ", які залучаються та беруть безпосередню участь в операції об`єднаних сил.

У зв`язку із великою службовою напруженістю, позовна заява сформована після прибуття до пункту постійної дислокації та відправлена до Вінницького окружного адміністративного суду 25.07.2020, однак через відсутність фінансування для сплати судового збору, позовну заяву №120/3566/20-а повернуто.

Кошти для сплати судового збору для подання позовної заяви надійшли 01.09.2020 року, однак (повторну) позовну заяву, у зв`язку із залученням до Міжнародного центру Миротворчості та безпеки, відповідно до бойового розпорядження ОК "Південь" №88 від 04.08.2020 із подальшим вибуттям до зони проведення операції об`єднаннях сил відповідно до бойового розпорядження ОК "Південь" №100 від 16.10.2020, подано до суду 31.10.2020 (справа №120/6566/20-а) .

Відповідно до ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 02.12.2020 позовну заяву №120/6566/20-а повернуто.

На переконання позивача, зазначені вище фактори унеможливлювали своєчасне подання документів до суду у терміни визначені КАС України, у зв`язку із чим, просили поновити строк звернення до суду.

Вирішуючи питання про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, суд враховує, що поважними визнаються лише такі причини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, тобто, які об`єктивно та істотно перешкоджали б зверненню до суду та не залежали від волевиявлення особи.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Крім того, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку на звернення до суду здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Суд зауважує, що сплата судових витрат не є перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на звернення до суду кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відсутність належного фінансування, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною пропуску строку звернення до суду та не є такою, що пов`язана з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи, та як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24 грудня 2020 року справа № 815/757/16, від 23 грудня 2020 року справа № 420/4458/19.

Також, суд акцентує увагу, що позивачем не надано доказів того, що кошторисом на утримання Військової частини НОМЕР_1 , видатки для сплати судового збору були відсутні. При цьому, доказів того, що відповідачем надсилались до відповідного органу потреби на виділення додаткових коштів для звернення до суду з даним адміністративним позовом відсутні.

Послання відповідача на те, що особовий склад Військової частини НОМЕР_1 протягом 2019 - 2020 років був залучений до складу сил та засобів оперативно-тактичного угрупування "Північ", які залучались та брали безпосередню участь в операції об`єднаних сил та перебували в районах проведення операцій на території Донецької та Луганської області, як на підставу поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд вважає безпідставними, оскільки відповідач є юридичною особою, суб`єктом владних повноважень в штаті якого перебуває окрім військовослужбовців які перебували у відрядженні, інші особи, що можуть здійснювати представництво в суді.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що строк звернення визначений ч. 2 статті 122 КАС України закінчився 26.05.2020 року. При цьому, первинне звернення позивача з адміністративним позовом до суду відбулось лише в липні 2020 року, тобто вже з пропуском строку звернення.

Враховуючи вищевикладене, наведені військовою частиною підстави для поновлення строку звернення до суду суд вважає неповажними.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

З огляду на викладене, вважаю, що підстави вказані позивачем в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду є неповажними, а тому позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для подачі заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, за наявності інших підстав для його поновлення.

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 становить 2270 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача суму у розмірі 1700508,84 грн. на відшкодування збитрів.

Оскільки, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, сплаті підлягає судовий збір в сумі 22700 грн. (1700508,84 грн.*1,5% = 25507,63 грн., що є більшим від 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Натомість, в порушення ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 21020 грн.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

у х в а л и в :

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду.

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- надання суду заяви про поновлення строків звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску;

- надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 1680 грн.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович