Справа № 580/2585/20
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2021-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2021 року справа № 580/2585/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаращенка В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ» звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якій просить:

- скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області №46886 від 02.06.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 03.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «ВЄДІСПРОМ» віднесено до переліку ризикових підприємств відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «виявлено невідповідності визначених платником податків видів діяльності наявним у платника податку основним засобам». У зв`язку з внесенням до переліку ризикових підприємств та на підставі оскаржуваного рішення всі податкові накладні ТОВ «ВЄДІСПРОМ» зупинено в реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Під час розгляду справи у комісії ТОВ «ВЄДІСПРОМ» надало відповідачу договір оренди нежитлового приміщення від 23.11.2018 та договір оренди обладнання від 23.11.2018 року з актом приймання - передачі обладнання №1 від 27.12.2018, складеного у м. Черкаси, якими підтверджується помилковість висновків контролюючого органу щодо відсутності обладнання у товариства та приміщення для здійснення господарської діяльності. Надано в контролюючий орган дозвіл № 249.18.71, яким дозволено ТОВ «ВЄДІСПРОМ» експлуатувати устаткування олійно-жирової промисловості із переліком такого устаткування. Такий дозвіл підтверджує, зокрема, і наявність устаткування та визнання державою, в особі дозвільних органів, наявності відповідного устаткування. Надано в контролюючий орган патент на корисну модель № 123545 «Спосіб вилучення рослинної олії з фільтрувального порошку», який передбачає вилучення рослинної олії шляхом нагріву та пресування, після чого отримується рослинна олія, яка фільтрується з використанням фільтрувальних тканин, та відстоюється.

Крім того на відео здійснений запис повного циклу виробництва рослинної олії та наданий у ГУ ДПС у Черкаській області. Незважаючи на ці факти, контролюючий орган прийняв оскаржуване рішення без обґрунтування конкретних підстав та зрозумілих мотивів його прийняття.

На підставі наведеного позивач вважає дії відповідача такими, що не мають правових підстав та є протиправними.

В письмовому відзиві на адміністративний позов представник відповідача просив у його задоволенні відмовити повністю, зазначивши при цьому, що робочою групою Головного управління ДПС у Черкаській області організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість прийнято рішення по ТОВ «ВЄДІСПРОМ» про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з відміткою - «відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» (протокол № 21 від 10.04.2020) рішення № 35053 від 26.03.2020). Відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку визначена виявленою невідповідність придбаної та реалізованої продукції. Дане підприємство доведено до відпрацювання листом ДПС України від 07.04.2020 №9/7д/99-00-06-06-02-07 (в рамках наказу ДФС України від 28.07.2018 № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» (зі змінами внесеними наказом ДФС України від 02.04,2018 № 171)) стосовно суб`єктів господарювання, які беруть участь у схемах постачання та використання сумнівного податкового кредиту по операціях за лютий 2020 року. Згідно даного листа ТОВ «ВЄДІСПРОМ» віднесено до категорії «зустрічний транзитер».

22.05.2020 року ТОВ «ВЄДІСПРОМ» подано на розгляд комісії Головного управління ДПС у Черкаській області повідомлення № 1 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Згідно проведеного аналізу та з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів комісією прийнято оскаржуване у даній справі рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку по причині невідповідності визначених платником податку видів діяльності наявним у платника податку основним засобам.

Оскаржуване рішення винесене відповідачем відповідно до вимог чинного законодавства. Підставою винесення оскаржуваного рішення є відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку із виявленням невідповідності визначених платником податку видів діяльності наявним у платника податку основним засобам.

Відповідач звернув увагу, що дії контролюючого органу щодо внесення до інтегрованої системи результатів засідання комісії, за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, рівно як і протокол комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених не контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, тому не порушує прав позивача.

На підставі наведеного представник відповідача вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Розглянувши подані документи і матеріали, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов наступного.

Згідно відомостей, які містяться в матеріалах справи, товариство з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ», , перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Черкаській області як платник податків, в тому числі як платник податку на додану вартість.

Рішенням Головного управління ДПС у Черкаській області про відповідність/ невідповідність податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 16631 від 04.02.2020 на підставі пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2020 №46886 включено ТОВ «ВЄДІСПРОМ» до переліку ризикових підприємств відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «виявлено невідповідності визначених платником податків видів діяльності наявним у платника податку основним засобам».

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд перевіряючи оскаржуване рішення контролюючого органу на відповідність наведеним вимогам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а також подані сторонами по справі докази, зазначає наступне.

Відповідно до п.п. 20.1.45 п.20.1 ст. 20 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з п.61.1. ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Положеннями п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

За приписами п.71.1 ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Відповідно до пп.74.1, 74.3 ст.74 вказаного Кодексу податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Згідно із п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами п.201.16 цієї ж статті (у редакції, чинній з 31 грудня 2017 року) реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На час виникнення спірних правовідносин були чинними положення постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок зупинення №117), Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Порядок роботи комісій №117) та Порядок розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Порядок розгляду скарг №117).

Пунктом 2 Порядку зупинення №117 визначено, що у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства; критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пунктів 5-7 Порядку зупинення №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пункту 10 цього ж Порядку, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

З аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризики порушення норм податкового законодавства, які проявляються у ймовірності складання та надання податкових накладних з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податкових накладних/розрахунках коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Обов`язковою ж ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер для останніх.

В свою чергу, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії, не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 20 листопада 2019 року у справі №480/4006/18, від 3 березня 2020 року у справі №240/3665/19, від 05 серпня 2020 року у справі № 280/3439/19.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне зазначити, що віднесення комісією контролюючого органу товариства з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ» до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що у правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призводить до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18, від 05 серпня 2020 року у справі № 280/3439/19.

З огляду на наведене, внесення до системи АІС Податковий блок податкової інформації щодо відповідності товариства з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ» критеріям ризиковості є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача завдань, жодним чином не порушує права позивача, а, відтак, підстави до задоволення позовних вимог відсутні.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 13.10.2020 у справі №240/7785/19.

Вищевказані рішення Верховного Суду, які прийняті по справі за аналогічними правовідносинами , які в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Згідно із ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що оскільки згідно з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 30.01.2019 року у справі №755/10947/17, під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію.

Викладені в адміністративному позові твердження позивача про зупинення відповідачем реєстрації податкових накладних не впливають на вирішення даного спору, оскільки позивачем не оскаржується в даній справі правомірність зупинення реєстрації податкових накладаних.

За таких обставин, відсутні підстави для задоволення позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «ВЄДІСПРОМ»

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачені позивачем судові витрати слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст, 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Сплачені позивачем судові витрати залишити за позивачем.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана з врахуванням особливостей закріплених п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» та п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня підписання рішення суду.

Суддя В.В. Гаращенко