Справа № 682/3398/17
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 682/3398/17

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Маршал І.М.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

17 грудня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Франовської К.С. Білої Л.М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Охримчук М.Б.,

представника відповідача: Мельник Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Мельник Наталії Петрівни на рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 березня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Мельник Наталії Петрівни про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2017 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області з позовом до відповідача - начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Мельник Н. П., в якому просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 15 листопада 2017 року № 11, якою на позивача накладено штраф в сумі 8500 грн за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) і справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постановою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 березня 2018 року позов задоволено повінстю.

Постановою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2018 року постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 березня 2018 року скасовано та прийнято нову постанову, якою у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 листопада 2020 року постанову Вінницького апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2018 року скасовано, адміністративну справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд звертає увагу, що при ухваленні постанови від 15 травня 2018 року судом апеляційної інстанцій не дотримано вимоги ч. 3 ст. 126 КАС України, оскільки позивача належним чином не повідомлено про розгляд цієї справи не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, що позбавило його можливості брати участь у розгляді справи у суді апеляційної інстанції, подавати докази, пояснення, заяви та клопотання.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01 грудня 2020 року призначено справу до апеляційного розгляду на 10 грудня 2020 року.

У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання 10 грудня 2020 року, розгляд справи відкладено на 17 грудня 2020 року.

В судовому засіданні 17 грудня 2020 року представник відповідача вимоги апеляційної скарги підтримала повністю, та просила колегію суддів її задовольнити повністю, рішення суду першої інстанції скасувати та в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Позивач належним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання, в судове засідання не з`явився та відповідних заяв про відкладення розгляду справи не надсилав.

Згідно з ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції без змін, з огляду на наступне.

Як встановлено судами та підтверджується матеріалами справи, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 09 жовтня 2017 року № 85 начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради було прийнято рішення про направлення заступника начальника відділу Даніліні С.П. та головного спеціаліста відділу Канюк М.С. для здійснення позапланової перевірки будівництва гаража по вул. Ізяславській, 3 в м. Славуті, Хмельницької області, щодо дотримання суб`єктами містобудування БУ № 2 Шепетівської КЕЧ району в особі ОСОБА_2 , структурного підрозділу тепломережі КП «Славутське ЖКО» в особі ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) міського голови від 11 березня 2016 року № 41/2016-р «Щодо удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю», наказу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю від 09 жовтня 2017 року № 68 та звернення ОСОБА_4 , подане 26 вересня 2017 року до Хмельницької обласної державної адміністрації від імені ОСОБА_5 .. Строк дії направлення з 09 жовтня до 23 жовтня 2017 року включно.

Відповідно до винесеного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23 жовтня 2017 року за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва споруди будинку по АДРЕСА_1 встановлено, що ОСОБА_1 здійснив будівництво споруди на теплових мережах по вказаніц вулиці, документів що дають право на виконання будівельних робіт не надав. З метою усунення виявлених порушень ОСОБА_1 поставлено вимогу їх усунути.

При цьому посадовою особою головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Канюком М. С. не визначено у приписі терміну його виконання. Однак поставлено вимогу повідомити відділ про виконання припису до 23 листопада 2017 року.

23 жовтня 2017 року складено протокол про адміністративне правопорушення за результатами позапланової перевірки проведеної на об`єкті будівництва по по АДРЕСА_1 ), виявлено порушення: ОСОБА_1 здійснив будівництво споруди на теплових мережах по вказаній вулиці. Позивач не надав документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушив п. 1 ст. 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466. Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, ст. 9 Закону «Про архітектурну діяльність», ДБН 360-92 ** Додаток 8.1 Таблиця 1. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

09 листопада 2017 року ОСОБА_1 листом повідомив відділ з питань ДАБК про виконання ним вимог припису від 23 жовтня 2017 року, тобто у строк до 23 листопада 2017 року.

Постановою від 15 листопада 2017 року № 11 по справі про адміністративне правопорушення, яка винесена відповідачем, встановлено що ОСОБА_1 здійснив будівництво споруди поблизу будинку АДРЕСА_1 . Вказані роботи виконані позивачем з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: без документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушив п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Відповідальність за встановлене правопорушення передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП

ОСОБА_6 , який є начальником відділу з питань регулювання земельних відносин ствердив обставини, викладені ним у службовій записці від 21 лютого 2018 року про те, що інформація щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 під збудованим об`єктом біля будинку АДРЕСА_1 у власність чи користування відсутня. Згідно відомостей публічної кадастрової карти України земельні ділянка під об`єктом не сформована та в державному земельному кадастрі не зареєстрована та перебуває в комунальній власності міста.

Не погоджуючись із постановою про адміністративне правопорушення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно частини 1 статті 34, частин 1 - 2 статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Положеннями статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу оформляється направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) або його заступником із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі направлення та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію направлення.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок № 553).

Відповідно до п. 5, 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі - припис).

Так, з матеріалів справи апеляційним судом встановлено, що у направленні на проведення позапланової перевірки від 09 жовтня 2017 року № 85 зазначено, що перевірка проводиться на підставі наказу (розпорядження) міського голови від 11 березня 2016 року № 41/2016-р «Щодо удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю», наказу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю від 09 жовтня 2017 року № 68 та звернення ОСОБА_4 , подане 26 вересня 2017 року до Хмельницької обласної державної адміністрації від імені ОСОБА_5 ..

При цьому суд апеляційної інстанції зауважує, що у направленні на проведення позапланової перевірки зазначено здійснити перевірку будівництва гаража по АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктами містобудування БУ № 2 Шепетівської КЕЧ району в особі ОСОБА_2 , структурного підрозділу тепломережі КП «Славутське ЖКО» в особі ОСОБА_3 . Водночас у направленні не зазначено здійснювати перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил саме позивачем ОСОБА_1 .

Верховний Суд в постанові від 26 лютого 2020 року у справі №826/7847/17 зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Разом з тим згідно п. 5, п. 11, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення. Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

За приписами частини 1 ст. 9, ст. 10 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, - тягнуть за собою накладення штрафу від 250 до 350 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» (далі - Постанова № 406) затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Пунктом 6 Постанови № 406 передбачено, що зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.

Згідно пункту 1.3 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 №244 тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності (далі - ТС) - це одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Як слідує з матеріалів справи, позивачем ОСОБА_1 було зведено тимчасову споруду (типу гараж) із дерев`яних дошок без влаштування фундаменту (всього дві стіни) як прибудова до сараїв, на місці де раніше був сарай, що перебував у користуванні позивача.

Також свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , в судовому засіданні в суді першої інстанції підтвердили факт існування споруди будинку АДРЕСА_1 на час їх перебування за цією адресою, та ствердили, що споруда очевидно мала опори у вигляді стовпців, вхід у вигляді дверей і дах із шиферу, а зліва і справа від тієї споруди були суміжні будівлі, а також підтвердили факт проведення робіт із її демонтажу ОСОБА_1 , однак якими точно датами вони спостерігали те, про що розповіли вказати достовірно не змогли.

Отже, зважаючи на викладене колегія суддів зазначає, що позивачем було зведено саме тимчасову споруду, а відповідно до пункту 6 Постанови № 406 зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію

При цьому відповідачем, на якого в силу статті 77 КАС України покладено обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, не спростовано зазначений в позові факт встановлення позивачем саме тимчасової споруди, та не надано доказів щодо доведеності протилежного.

Так, згідно правової позиції Верховного Суду у справах за позовом фізичної особи щодо оскарження постанов про притягнення до адміністративної відповідальності на суб`єкта владних повноважень в силу приписів статті 77 КАС України покладається обов`язок доказування правомірності своїх дій у разі, якщо останній заперечує проти позову (постанова від 07 лютого 2019 року у справі №161/11151/17, та від 20 березня 2019 року у справі №686/15527/16-а).

Таким чином, враховуючи порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки та враховуючи приписи Постанови № 406, якою передбачено, що зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію апеляційний суд зазначає, що відповідачем протиправно винесено Постанову №11 по справі про адміністративне правопорушення від 15 листопада 2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

Отже, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Мельник Наталії Петрівни залишити без задоволення, а рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 березня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 січня 2021 року.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Франовська К.С. Біла Л.М.