Справа № 260/761/20
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/761/20 пров. № А/857/10676/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Ніколіна В.В., Гінди О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 липня 2020 року (головуючий суддя Микуляк П.П., м. Ужгород) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області в якому просив, з урахуванням уточнень, визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області від 11 березня 2020 року № 02 про відмову в перерахунку пенсії за вислугою років та зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату без обмеження граничного розміру та у часі, позивачу, пенсії за вислугу років відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» № 1789-ХІІ (у редакції, що діяла на момент виникнення права на отримання пенсії), виходячи з розрахунку 90 % від суми місячної заробітної плати на підставі довідки прокуратури Закарпатської області від 03.03.2020 № 1850 вих.2020, з 13 грудня 2018 року.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 липня 2020 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області від 11 березня 2020 року № 02 «Про відмову в перерахунку пенсії» ОСОБА_1 . Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу, відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VІІ (в первинній редакції), починаючи з 01 січня 2020 року, виходячи з розрахунку 90% від суми місячної заробітної плати без обмеження граничним розміром, на підставі довідки прокуратури Закарпатської області від 03 березня 2020 року № 18-50-вих.2020, з урахуванням раніше виплачених сум. Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області судові витрати у розмірі 840, 80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області оскаржило його в апеляційному порядку, вважає, що таке винесене з порушенням норм матеріального права, тому просить скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 липня 2020 року та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі зазначає, що 31 травня 2012 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова № 505 «Про упорядкування структури та умови оплати праці працівників органів прокуратури», текст котрої був офіційно оприлюднений в газеті «Урядовий кур`єр» № 105 від 14 червня 2012 року, в яку в подальшому вносились зміни щодо підвищення посадових окладів та інших складових заробітної плати, зокрема постановою № 657 від 30.08.2017 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури», яка набрала чинності 06.09.2017 (опублікована в газеті «Урядовий кур`єр» від 06.09.2017 № 165), збільшені розміри посадових окладів та надбавки до посадових окладів за класні чини, внаслідок чого, як вважає позивач, в нього виникли підстави для перерахунку його пенсії.

Проте, з 16.01.2020 набула чинності Постанова Кабінету Міністрів України №1155 від 11.12.2019 «Про умови оплати праці прокурорів», у відповідності з якою були підвищені розміри посадових окладів працівників органів прокуратури України. Таким чином, право на звернення за перерахунком пенсії у позивача виникло з 16.01.2020 - з дати набуття опублікування вказаної Постанови Кабінету Міністрів України, а право на перерахунок пенсії за вислугою років - з 01.02.2020. Тобто, враховуючи наведені норми діючого законодавства та зважаючи на прийняте Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019 позивач набув право на перерахунок раніше призначеної йому пенсії, у зв`язку з набранням чинності з 16.01.2020 Постановою Кабінету Міністрів України №1155 від 11.12.2019 «Про умови оплати праці прокурорів» з 01.02.2020, так як перерахунок призначених пенсій провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії, а обставини настали - 16.01.2020.

Тоді як до заяви поданої позивачем про перерахунок пенсії, додано довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), яка видана з посиланням на постанову Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» (надалі - Постанова №657).

При цьому, пунктом 7 Постанови №1155 встановлено, що зміна розмірів посадових окладів для працівників прокуратури, передбачених цією постановою, не є підставою для перерахунку пенсій, що призначені відповідно до Закону України «Про прокуратуру».

Згідно даних сайту Верховної Ради України вищевказана Постанова набрала чинності 16.01.2020 та не містить жодних обмежень у її застосуванні.

У Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містяться дані про юридичну особу Офіс Генерального Прокурора код 00034051.

Отже, в зв`язку з вищенаведеним, Головне управління не вбачає підстав у здійсненні перерахунку призначеної пенсій саме з довідки Прокуратури Закарпатської області виданої в 2020 році, а судом у рішенні не наведено законодавчо обгрунтованих підстав протилежного, а тільки в формальному порядку констатоване право позивача на перерахунок його розміру пенсії.

Головне управління звертало увагу суду першої інстанції, що однією з підстав, відмови у здійсненні перерахунку пенсії позивачу слугувала невідповідність довідки поданої позивачем.

На час прийняття Постанови № 657, з якою суд пов`язує виникнення в позивача права на перерахунок пенсії відсутня форма довідки для перерахунку, призначених пенсій працівникам прокуратури.

Наказом від 03.12.2003 № 319/144 Міністерство праці та соціальної політики України й Головне управління державної служби України затвердили Порядок видачі довідок про заробітну плату для перерахунку пенсій державним службовцям у разі ліквідації органів, з яких особа вийшла на пенсію, а також перейменування (відсутності) посад (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 09.12.2003 за № 1134/8455; далі - Порядок № 319/144), у якому, зокрема, встановлено форму, зміст та зразок довідки, визначено, які елементи складу заробітної плати належить включати до неї, на підставі якого нормативного положення вона видається і для яких цілей.

Наказом від 19.07.2010 №195 Міністерство праці та соціальної політики України затвердило Порядок видачі довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії особам, звільненим з військової служби, та деяким іншим особам, що відряджалися для виконання службових обов`язків до органів державної влади, місцевого самоврядування, інших установ, організацій і підприємств, ліквідованих без визначення правонаступника, та були звільнені зі служби у зв`язку з виходом на пенсію безпосередньо з посад, на яких вони перебували, або у разі перейменування (відсутності) посад (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12.08.2010 за № 675/17970). Пунктом 3 цього Порядку визначено, що якщо на момент виникнення права на перерахунок пенсії посада, з якої особа звільнена зі служби у зв`язку з виходом на пенсію, відсутня у схемах посадових окладів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України для відповідного органу державної влади, до якого відряджалися особи для виконання службових обов`язків, довідки видають ці органи державної влади в порядку, визначеному пунктом 6 Порядку № 319/144.

Постановою правління ПФУ від 04.09.2013 № 15-1 «Про виконання рішень Окружного адміністративного суду міста Києва по справах № 2а-8893/12/2670, № 2а-4753/09/2670» затверджено форму довідки про складові заробітної плати (посадовий оклад, надбавка за ранг, або кваліфікаційні класи, або класний чин, або спеціальні звання, або дипломатичний ранг, надбавка (винагорода) за вислугу років), що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.09.2013 за № 1661/24193).

За наявності права на перерахунок пенсії за вислугу років пенсіонерам органів прокуратури на підставі ст. 50-1 Закону № 1789-ХІІ органами прокуратури України визнавалися і застосовувалися вказані вище порядки як універсальні для забезпечення права на перерахунок пенсії за вислугу років пенсіонерам органів прокуратури.

Однак, постановою правління Пенсійного фонду України від 04.07.20.16 №15-2 «Про внесення змін до постанови правління Пенсійного фонду України від 04.09.2013 № 15-1» з пункту 1 цієї постанови виключений, зокрема, абзац третій щодо затвердження форми довідки про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, а також державним, службовцям, які на момент перерахунку пенсії працюють на інших посадах, ніж ті, з яких їм призначено (перераховано) пенсію.

Отже, на час звернення позивача про перерахунок пенсії на підставі частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» № 1697 та Постанови № 657 приписи нормативно-правових актів, якими затверджувалась форма такої довідки та визначався порядок її заповнення, втратили чинність, а іншого нормативного-правового акта, який би регламентував підстави, форму, зміст, механізм видачі відповідної довідки, немає.

Частиною 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовуються для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Прогалина в правовому регулюванні відносин традиційно вважається одним із найпоширеніших видів юридичних дефектів. Відсутність необхідного юридичного правила розмикає систему права та законодавства, знижує її узгодженість і, як наслідок, ефективність правового регулювання.

А тому, при видачі довідок про заробітну плату необхідно керуватися загальними правилами встановленими Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року № 22-1, із зазначенням назви документа, первинних документів, на підставі яких її видано, їх місце знаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам (підпункт 3 пункту 2.1 розділу II Порядку).

Проте, Головне управління неодноразово як у відзиві такі під час судового розгляду звертало увагу суду, що зазначеним вище вимогам подана позивачем довідка видана Прокуратурою Закарпатської області не відповідає.

Стосовно посилання суду на лист Офісу Генерального прокурора від 18.02.2020 №21-698 вих20 та Міністерства соціальної політики України від 21.02.2020 №2690/0/2- 20/54 щодо погодження порядку дій при перерахунку пенсій працівникам органів прокуратури то апелянт зазначає, що форма, у якій суб`єкт владних повноважень в межах своєї компетенції приймає рішення (нормативно-правові акти чи правові акти індивідуальної дії) визначається законодавством.

Порядком подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 р. № 34/5 визначено, що нормативно-правовий акт - це офіційний письмовий документ, прийнятий уповноваженим на це суб`єктом нормотворення у визначеній законодавством формі та за встановленою законодавством процедурою, спрямований на регулювання суспільних відносин, що містить норми права, має неперсоніфікований характер і розрахований на неодноразове застосування. Прийняття нормативно-правових актів у вигляді листів і телеграм не допускається.

Отже, лист Офісу Генерального прокурора №21-698 вих20 не є нормативно-правовим актом, який має вищу юридичну силу (законом, підзаконним нормативно-правовим актом), проте натомість є лише документом, який має виключно інформаційний та рекомендаційний характер і не породжує жодного обов`язку у суб`єктів, яким його адресовано.

Крім цього, він не відповідає критерію юридичної значимості, оскільки не створює жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення прав позивача.

Тому, апелянт вважає, що безпідставним є посилання суду першої інстанції, що вищевказаний лист.

Головне управління не погоджується з висновками суду першої інстанції про зобов`язання здійснення перерахунку із всіх складових вказаних у довідці прокуратури з наступних підстав.

Частина 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-УІІ визначено, що призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Головне управління вважає неправомірним включення до довідки про перерахунок пенсії складових, які включаються в довідку при призначенні особі пенсії, але не можуть бути включені в довіку про перерахунок пенсії, а саме премія, матеріальна допомога для оздоровлення та матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань, оскільки дані виплати не є систематичними і носять індивідуальних характер та разовий характер.

За приписами статті 81 Закону України «Про прокуратуру», заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами. Заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за вислугу років; виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством. Преміювання прокурорів здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менше як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці.

Порядок, умови та розмір виплати премій прокурорсько-слідчим працівникам органів прокуратури визначений постановою Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 № 505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури» та Положенням про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, затвердженим наказом Генерального прокурора України від 19.08.2017 №234 (надалі - Положення №234).

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 №505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури» керівникам органів прокуратури у межах затвердженого фонду оплати праці надано право здійснювати преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати роботи, а також з нагоди державних, професійних свят та ювілейних дат у межах фонду преміювання, утвореного у розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці. Конкретні умови, порядок та розміри преміювання працівників визначаються у положенні про преміювання.

Так, відповідно до пункту 2 Положення № 234 преміювання працівників Генеральної прокуратури України, регіональних, місцевих прокуратур, Національної академії прокуратури України та членів Комісії здійснюється щомісяця пропорційно до відпрацьованого часу в межах фонду преміювання, затвердженого в кошторисах, та економії фонду оплати праці.

Премії виплачуються працівникам щомісяця на підставі наказів Генерального прокурора України, керівників регіональних прокуратур, ректора Національної академії прокуратури України, голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. Розмір премії визначається відповідно до об`єктивної оцінки роботи працівника, члена Комісії та їх особистого внеску в загальні результати роботи у відсотках до посадового окладу або місячної заробітної плати працівника (крім доплат за виконання обов`язків тимчасово відсутніх працівників та за виконання обов`язків тимчасово відсутнього керівника) і члена Комісії (п.п. 3, 4 Розділу І Положення).

Водночас, п. 7 зазначеного Положення передбачено випадки, коли премія не виплачується.

Частиною 3 ст. 85 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурору може надаватися матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань у розмірі, що не перевищує середньомісячної заробітної плати прокурора.

Порядок надання матеріальної допомоги на оздоровлення визначений в ч. 1 ст. 82 Закону України «Про прокуратуру» та визначає, що прокурору надається щорічна оплачувана відпустка тривалістю 30 календарних днів з виплатою допомоги для оздоровлення в розмірі, що не перевищує середньомісячної заробітної плати прокурора.

Отже, аналізуючи вищенаведені норм Закону України «Про прокуратуру» дозволяють дійти висновку, що, як преміювання працівників прокуратури так і надання матеріальної допомога для оздоровлення та вирішення соціально-побутових питань, носять індивідуальний характер та можуть надаватися чи не надаватись, оскільки виплата премії та соціальної допомоги є правом, а не обов`язком керівника, а розмір премії залежить від особистого вкладу працівника в загальні результати роботи, пропорційно відпрацьованому часу і виплачується у межах фонду преміювання.

Окрім того, Головне управління наголошувало суду першої інстанції, що суб`єкт, який видав довідку позивачу не допускає орган пенсійного фонду для проведення перевірки первинних документів.

Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач перебуває на обліку в ГУ ПФ України в Закарпатській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» № 1789-ХІІ від 05 листопада 1991 року, у розмірі 90 % від суми заробітку за посадою начальника відділу прокуратури Закарпатської області.

03 березня 2020 року Прокуратурою Закарпатської області позивачу видано довідку за № 18-50-вих.2020 про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії, згідно якої розмір заробітної плати (грошового забезпечення) з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за нормами чинними на 06 вересня 2017 року за відповідною (прирівняною) посадою - начальника відділу прокуратури області становить 43325,70 грн.

Згідно вказаної довідки, вона видана на підставі Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7-(ІІ)/2019 та Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури».

04 березня 2020 року позивач звернувся до ГУ ПФ України в Закарпатській області із заявою про перерахунок пенсії.

11 березня 2020 року відповідачем прийнято рішення № 02 про відмову в перерахунку пенсії, обґрунтовуючи тим, що відповідно до рішення Другого сенату Конституційного Суду України від 13 грудня 2019 року № 7-р (ІІ)/2019 працівникам прокуратури згідно із Законом України «Про прокуратуру» перерахунок пенсії проводиться, зокрема, у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Постановою Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці прокурорів» від 11 грудня 2019 року № 1155 затверджено схеми посадових окладів прокурорів Офісу Генерального прокурора, обласних, окружних прокуратур та прирівняних до них прокуратур. При цьому, пунктом 7 зазначеної постанови встановлено, що зміна розмірів посадових окладів для працівників прокуратури, передбачених цією постановою, не є підставою для перерахунку пенсій, що призначені згідно із законом України «Про прокуратуру».

Розглядаючи спір, суд першої інстанції вірно врахував, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про пенсійне забезпечення» громадяни України мають право на державне пенсійне забезпечення за віком, по інвалідності, у зв`язку з втратою годувальника та в інших випадках, передбачених цим Законом.

На дату призначення позивачу пенсії питання пенсійного забезпечення працівників органів прокуратури було врегульоване положеннями статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ.

15 липня 2015 року набрав чинності Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697) та на цій підставі втратив чинність Закон України «Про прокуратуру» №1789-ХІІ, крім пункту 8 частини першої статті 15, частини четвертої статті 16, абзацу першого частини другої статті 46-2, статті 47, частини першої статті 49, частини п`ятої статті 50, частин третьої, четвертої, шостої та одинадцятої статті 50-1, частини третьої статті 51-2, статті 53 щодо класних чинів (їх дія поширюється на осіб, яким присвоєно класні чини до набрання чинності цим Законом), статті 55 щодо посвідчення працівника прокуратури, статті 2 у частині підстав звільнення з посади Генерального прокурора України, а також статті 13 щодо функціонування в системі органів прокуратури міських, районних, міжрайонних, районних у містах прокуратур, яка втрачала чинність з 15 грудня 2015 року.

Відповідно до ч. 20 ст. 86 Закону № 1697 (в первісній редакції) призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки.

Отже, первісна редакція частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VІІ та частина сімнадцята (з 01.10.2011 - вісімнадцята) статті 50-1 Закону № 1789-ХІІ містили аналогічні за змістом положення щодо підстав та порядку перерахунку пенсій за вислугу років, призначених працівникам прокуратури.

Законом України «Про внесення змін та визначення такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України» від 28.12.2014 № 76-VІІІ (набрав чинності 01.01.2015) до ч. 20 ст. 86 Закону № 1697 внесено зміни, зокрема, вказану частину викладено у наступній редакції: «Умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України». Однак рішенням Другого Сенату Конституційного Суду України від 13 грудня 2019 року № 7-р(II)/2019 положення частини двадцятої статті 86 Закону № 1697 зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України визнано такими, що не відповідає Конституції України.

Конституційний Суд України у вказаному рішенні зазначив, що до повноважень Кабінету Міністрів України законодавець відніс право визначати умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури без закріплення на законодавчому рівні відповідних критеріїв, чим поставив у залежність фінансування пенсійного забезпечення прокурорів від виконавчої влади. Таке нормативне регулювання призводить до втручання виконавчої влади в діяльність органів прокуратури, а також до недотримання конституційної вимоги щодо здійснення органами державної влади своїх повноважень у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України.

Конституційний Суд України констатував, що питання пенсійного забезпечення прокурорів, у тому числі умови та порядок перерахунку призначених їм пенсій, має визначати Верховна Рада України законом, а не Кабінет Міністрів України підзаконним актом.

Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що «права делегування законодавчої функції парламентом іншому органу влади (у даному випадку Кабінету Міністрів України) Основним Законом України не передбачено. Таке делегування порушує вимоги Конституції України, згідно з якими органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 6, частина друга статті 19 Основного Закону України). До аналогічних висновків Конституційний Суд України дійшов у рішеннях від 9 жовтня 2008 року № 22-рп/2008, від 23 червня 2009 року № 15-рп/2009» (абзац другий підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 20 травня 2010 року № 14-рп/2010).

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2019 року № 7-р (II)/2019:

1. Визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

2. Положення частини 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

3. Установлено такий порядок виконання цього рішення:

- частина 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення;

- частина 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII підлягає застосуванню в первинній редакції:

« 20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки».

4. Рішення Конституційного Суду України є обов`язковим, остаточним та таким, що не може бути оскаржено.

Відповідно до частини другої статті 152 Конституції України закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Аналогічна за змістом норма міститься у статті 91 Закону України від 13.07.17 №2136-VIII «Про Конституційний Суд України».

З огляду на це, суд першої інстанції правильно вважав, що ч. 20 ст. 86 Закону № 1697-VII з 13.12.2019 року не підлягає застосуванню в редакції, за якою умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно з 13 грудня 2019 року підлягає застосуванню Закон у первинній редакції, відповідно до якої призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок.

Крім того, судом вірно зазначено, що постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» затверджено у новій редакції схеми посадових окладів працівників органів прокуратури, що призвело до підвищення заробітної плати прокурорських працівників. Отже, дана постанова Кабінету Міністрів України № 657, що набрала чинності 06 вересня 2017 року та довідка прокуратури Закарпатської області №18-50-вих-20 від 03 березня 2020 року про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) позивача, що враховується для перерахунку пенсій, є підставою для проведення позивачу перерахунку пенсії за вислугу років.

Відхиляючи доводи відповідача про те, що зміна розмірів посадових окладів для працівників прокуратури на підставі Постанови КМУ від 11.12.2019 року № 1155, не є підставою для перерахунку пенсій, що призначені згідно із Законом України «Про прокуратуру» суд першої інстанції виходив з того, що постановою Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці прокурорів» від 11.12.2019 року № 1155, яка набрала чинності з 01.01.2020 (далі - Постанова №1155), затверджено схеми посадових окладів прокурорів Офісу Генерального прокурора, обласних, окружних прокуратур та прирівняних до них прокуратур згідно з додатками 1 - 3. Відповідно до п. 7 Постанови № 1155 установлено, що зміна розмірів посадових окладів для працівників прокуратури, передбачених цією постановою, не є підставою для перерахунку пенсій, що призначені згідно із Законом України «Про прокуратуру». При цьому, пунктом 6 Постанови № 1155 установлено, що для прокурорів, умови оплати праці яких затверджені цією постановою, не застосовуються умови оплати праці працівників органів прокуратури, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 31 травня 2012р. № 505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури».

Ураховуючи, що позивачу видано довідку у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №657, якою внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 31 травня 2012 р. №505, тому постанова № 1155 не застосовується до спірних правовідносин.

Крім того, суд першої інстанції вірно вважав безпідставними посилання відповідача на невідповідність форми довідки Прокуратури Закарпатської області від 03 березня 2020 року № 18-50-вих.2020, наданої позивачем разом із заявою про перерахунок пенсії, оскільки 18 лютого 2020 року Офіс Генерального прокурора звернувся до Міністерства соціальної політики України з листом №21-698вих20 для погодження порядку проведення перерахунку пенсій працівників прокуратури, з урахуванням Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7-р(ІІ)/2019. У додатку 1 до вказаного листа визначено форму довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсій.

Листом від 21.02.2020 за №2690/0/2-20/54 Міністерство соціальної політики України погодило порядок дій, запропонований у листі Офісу Генерального прокурора від 18.02.2020 №21-698вих20.

Надана позивачем довідка прокуратури Закарпатської області відповідає зазначеному додатку 1, складена на бланку органу прокуратури, містить обов`язкові реквізити (дату та вихідний номер), підписана посадовими особами, підпис яких скріплений гербовою печаткою, містить інформацію про назву та розмір складових заробітної плати (грошового забезпечення) за аналогічною посадою, зазначено прізвище, ім`я та по-батькові особи, які видано таку довідку.

Тому, правильним є висновок суду першої інстанції, що вказана довідка є належним та достатнім доказом розміру заробітної плати працівника прокуратури за аналогічною посадою та саме на її підставі має бути проведений перерахунок пенсії позивача. Більше того невідповідність форми наданої для перерахунку пенсії довідки не була підставою для відмови у такому перерахунку.

Враховуючи вищенаведене, суд обгрунтовано дійшов висновку про протиправність рішення ГУ ПФ України в Закарпатській області від 11 березня 2020 року № 02 про відмову у перерахунку пенсії позивачу, а відтак про наявність підстав для його скасування.

Надаючи оцінку позовній вимозі про зобов`язання ГУ ПФ України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії за вислугу років, відповідно до ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру» № 1789, виходячи з розрахунку 90 % від суми місячної заробітної плати з 13 грудня 2018 року, суд першої інстанції зазначив, що відповідно до ч. 20 ст. 86 Закону України № 1697, у редакції яка у відповідності до рішення Конституційного Суду України №7-р(II)/2019 застосовується з 13 грудня 2019 року, перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. З огляду на це, суд першої інстанції вважав, що позивач має право на перерахунок пенсії з 01 січня 2020 року.

Однак колегія суддів з таким висновком суд першої інстанції не погоджується, оскільки зміни розміру пенсії не настали у зв`язку з прийняттям рішення Конституційного Суду України №7-р(II)/2019, а вказаним рішенням відновлено первинну редакцію частини 20 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, тому право на перерахунок пенсії позивач має з 13 грудня 2019 р.

Крім того, задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції вирішив зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу, відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VІІ (в первинній редакції), виходячи з розрахунку 90% від суми місячної заробітної плати без обмеження граничним розміром, на підставі довідки прокуратури Закарпатської області від 03 березня 2020 року № 18-50-вих.2020, з урахуванням раніше виплачених сум.

Щодо того, у якому відсотковому розмірі відносно заробітної плати підлягають перерахунку пенсії та чи підлягають зазначені пенсії перерахунку без обмеження їх граничного розміру, суд апеляційної інстанції зазначає, що ключовим правовим питанням у справі, щодо якого фактично виник спір, є право позивача на перерахунок пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати працівникам органів прокуратури відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №657.

Відповідно питання щодо відсоткового розміру заробітної плати для перерахунку пенсії і питання обмеження пенсії максимальним розміром є похідними і повинні вирішуватись після вирішення питання про наявність відповідного права на перерахунок. Спору щодо відсоткового розміру заробітної плати для перерахунку пенсії і щодо обмеження пенсії максимальним розміром на час звернення позивача не існувало.

Крім того, відповідач ще не ухвалював рішення щодо перерахунку призначеної позивачу пенсії за вислугу років на виконання цього рішення суду, а тому відсутні підстави вважати, що права позивача у зазначеній частині при здійсненні такого перерахунку будуть порушені.

Оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити, як передчасних.

З огляду на викладене суд першої інстанції прийшов до обгрунтовано висновку про задоволення позовних вимог, шляхом визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області від 11 березня 2020 року № 02 про відмову в перерахунку пенсії позивачу.

Решта позовних вимог, колегія суддів вважає слід задовольнити частково та зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу, відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VІІ (в первинній редакції), починаючи з 13 грудня 2019 року, на підставі довідки прокуратури Закарпатської області від 03 березня 2020 року № 18-50-вих.2020, з урахуванням раніше виплачених сум.

Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Верховного Суду від 14 вересня 2020 року справа №560/2120/20 у зразковій справі про перерахунок пенсій прокурорів відповідно до рішення Конституційного Суду; України від 13.12.2019 №7-р(II)/2019

Крім того, колегія суддів погоджується, що судом першої інстанції з урахуванням вимог статті 139 КАС України правильно проведено розподіл судових витрат у справі.

Виходячи із зазначеного вище суд апеляційної інстанції вважає, апеляційну скаргу слід задовольнити частково.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скарг Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області задовольнити частково.

Абзац третій резолютивної частини рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 липня 2020 року по справі № 260/761/20 скасувати та викласти його в такій редакції: «Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VІІ (в первинній редакції), починаючи з 13 грудня 2019 року, на підставі довідки прокуратури Закарпатської області від 03 березня 2020 року № 18-50-вих.2020, з урахуванням раніше виплачених сум. В решті рішення суду першої інстанції залишити - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М. А. Пліш
судді В. В. Ніколін
О. М. Гінда