Справа № 520/10/20
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
12 січня 2021 р.Справа № 520/10/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П. у справі 520/10/20

за позовом ОСОБА_1

до Немишлянського районного військового комісаріату м. Харківа треті особи Військова частина НОМЕР_1 , Штаб Сухопутних військ Збройних Сил України (військова частина НОМЕР_2 )

про визнання незаконними та протиправними рішень і бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Другого апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 по справі № 520/10/20 про залишення без задоволення заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 по справі № 520/10/20 залишено без руху.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2020 клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 року по справі № 520/10/20 задоволено. Процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 року по справі № 520/10/20 поновлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та справу призначено на 20.01.2021.

12.01.2021 ОСОБА_1 подана заява про відвід колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П.

В обґрунтування заявник посилається на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів, а саме у відвертій зацікавленості суддів у результаті розгляду справи на боці відповідачів, оскільки у травні - вересні колегія суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П. брали участь у розгляді його апеляційної скарги по справі 520/10957/18 та ухвалили незаконну, на думку заявника, постанову від 29.09.2020 року.

Також зазначає, що на підставі його заяви відкрито кримінальне провадження відносно суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П., що також є доказом прямої чи опосередкованої зацікавленості судів в результаті розгляду справи, а відтак судді можуть мати упереджене ставлення до заявника, що впливає на об`єктивність розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 у справі № 520/10/20.

Згідно ч.1 ст.40 КАС України відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Колегія суддів, перевіривши заяву про відвід, дослідивши матеріали справи вважає, що клопотання про відвід не підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 36 КАС України передбачений перелік підстав, за яких суддя не може брати участь в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому.

При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Отже, метою запровадження інституту відводу судді від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді під час розгляду справи.

Як на підставу про відвід колегії суддів позивач посилається на наявність постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2020 у справі № 520/10957/18 , яка прийнята колегією суддів Русановою В.Б., Перцовою Т.С., Жигилієм С.П. Вказаним рішенням апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно з частиною четвертою статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, самі по собі судові рішення, прийняті за участі колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П. в інших справах, зокрема і де стороною був ОСОБА_1 , не є підставою для відводу колегії суддів.

Посилання заявника на внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань його заяви про незаконні дії суддів Другого апеляційного адміністративного суду під час розгляду справи № 520/10957/18, не свідчать про упередженість чи необ`єктивність суддів. Окрім того, доводи скаржника про вплив вказаних обставин на об`єктивність суддів є припущенням, що не може бути підставою для відводу.

На підставі викладеного, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості або необ`єктивності колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цих суддів як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується ЄСПЛ.

При розгляді заяви позивача про відвід колегії суддів не встановлено будь-яких передбачених законом обставин, які б давали підстави для відводу суддів у даній справі. Проаналізувавши викладені в заяві доводи, суд приходить до висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу судді. На переконання суду, досліджені в сукупності обставини не впливають на об`єктивність і неупередженість суддів при розгляді цієї справи. Також, у заяві про відвід не наведено жодного факту прояву суддями поведінки, яка б свідчила про упередженність чи беззсторонність.

Розглянувши заяву позивача про відвід суддів, суд вважає, що у задоволенні заяви про відвід слід відмовити, оскільки обставини, на які вказує позивач у якості підстав для відводу зазначеного судді, не є такими, що викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Суд звертає увагу на відсутність інших підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б унеможливлювали участь у розгляді справи суддів та викликали необхідність їх відводу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим, заява про відвід колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П. - не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 40, ч. 2 ст. 321 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И В:

Визнати заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Русанової В.Б., Перцової Т.С., Жигилія С.П. у адміністративній справі № 520/10/20 необґрунтованим.

Відповідно до ст. 40 КАС України передати заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Русанова В.Б.
Судді Перцова Т.С. Жигилій С.П.