Справа № 640/14199/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2021-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

11 січня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Бєлової Л.В. та суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В., перевіривши клопотання Головного управління Державної податкової служби в м. Києві про усунення недоліків та апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби в м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням Державної податкової служби в м. Києві повторно подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом першої інстанції 04 листопада 2020 р. за вх..№03-14/166529/20.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року у задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби в м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року відмовлено, апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Апелянту надано строк для усунення недоліків 7 (сім) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду: обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року із зазначенням поважних причин його пропуску та подання доказів їх поважності.

03 грудня 2020 року відповідач отримав копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року, що підтверджується відміткою про отримання на супровідному листі.

Отже, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 10 грудня 2020 року.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, 11 грудня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Головного управління Державної податкової служби в м. Києві про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому відповідач просить долучити до матеріалів справи оригінал платіжного доручення від 25 серпня 2020 року № 4605 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у справі № 640/14199/19.

Перевіривши клопотання клопотання Головного управління Державної податкової служби в м. Києві про усунення недоліків, колегія суддів зазначає наступне.

Із матеріалів справи вбачається, що первинну апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в м. Києві зареєстровано судом першої інстанції 17 квітня 2020 року за вх.№ 03-14/52580/20.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2020 року апеляційну скаргу повернено особі, яка її подала. Ухвала вмотивована тим, що до апеляційної скарги не долучено належним чином оформлений документ, який свідчить про сплату судового збору.

Належним чином завірену копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2020 року разом із оригіналом первинної апеляційної скарги з доданими матеріалами (для особи, яка її подала) апелянтом отримано 02.10.2020, що підтверджується супровідним листом з відміткою ГУ ДПС в м. Києві про одержання (а.с. 105).

Повторно подану апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року подано засобами поштового зв`язку 03.11.2020 та зареєстровано судом першої інстанції 04 листопада 2020 року за вх№03-14/166529/20.

Отже, апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року подано з пропуском 30-денного строку, передбаченого КАС України.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що поважність причин пропуску строку підлягає оцінці у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

В той же час, колегія суддів звертає увагу, що апелянтом на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року про залишення апеляційної скарги відповідача без руху, не було подано ані клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року, ані не було вказано поважних причин його пропуску та не подано доказів їх поважності.

Натомість, як вже було зазначено вище, апелянтом на усунення недоліків апеляційної скарги було лише подано клопотання про долучення до матеріалів справи оригінал платіжного доручення від 25 серпня 2020 року № 4605 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у справі № 640/14199/19, що свідчить про невиконання апелянтом вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року.

При цьому, відповідно до приписів статті 44 КАС України, Головне управління Державної податкової служби в м. Києві, яке діє як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, і маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З викладеного вбачається, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом не надано, як і не вказано об`єктивних, поважних причин пропуску зазначеного строку.

Відтак, станом на 11 січня 2021 року недоліки, зазначені в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року, апелянтом не усунуті, а саме: не надано обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року із зазначенням поважних причин його пропуску та подання доказів їх поважності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06 жовтня 2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом певного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Поновлення строку на апеляційне оскарження при встановлених обставинах та з урахуванням значного часу, що сплинув від дати ухвалення судового рішення, не відповідатиме принципу правової визначеності, як одного із суттєвих елементів принципу верховенства права.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з частиною третьою статті 299 КАС України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відтак, з огляду на викладене вище, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 248, 255, 298, 299 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби в м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби в м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду з урахуванням положень статті 329 КАС України.

Суддя-доповідач Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна