Справа № 260/253/20
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

12 січня 2021 рокум. Ужгород№ 260/253/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Дору Ю.Ю.

при секретарі судових засідань Завидняк А.В.

та осіб, що беруть участь у справі:

представника позивача Бухтоярова О.В.

представник відповідача - не з`явився;

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Закарпатській області, якою просить: визнати протиправними та скасувати документи Головного управління ДФС у Закарпатській області від 02.08.2019 року, винесені стосовно ФОП ОСОБА_1 у формі: 1) податкового повідомлення-рішення форми "Р" № на суму грошових зобов`язань з ПДФО (код платежу 11010500) 384665,63 грн., в т.ч. за основним платежем -256443,75 грн. за штрафними санкціями 128221,88 грн.; 2) податкового повідомлення-рішення форми "Р" № на суму військового збору (код платежу 11011001) 32055,47 грн., в т.ч. за основним платежем 21370,31 грн., за штрафними санкціями 10685,16 грн.; 3) податкового повідомлення-рішення форми "Р" № на суму ПДВ (код платежу 14010100) 53621,10 грн., в т. ч. за основним платежем 35747,40 грн., за штрафними санкціями 17873,70 грн.; 4) податкового повідомлення-рішення форми "Д" № на суму ПДФО (код платежу 11010100) 84925,12 грн., в т.ч. за основним платежем 57600,00 грн., за штрафними санкціями -21600,00 грн., пеня 5725,12 грн.; 5) податкового повідомлення-рішення форми "Д" № на суму військового збору (код 1101000) 7087,09 грн. ,в т.ч. за основним платежем 4800, 00 грн., за штрафними санкціями 1800,00 грн., пеня 477,09 грн.; 6) вимоги про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ № Ф- на суму 119277,79 грн.; 7) рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним фіскальним органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № на суму штрафних санкцій з ЄСВ 12753,64 грн.

27.02.2020 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строків звернення до суду. Вказане клопотання представник відповідача обґрунтовує тим, що ГУ ДФС у Закарпатській області проведена документальна позапланова виїзна перевірка фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.01.2017 по 31.12.2018, за результатами якої складений акт від 10.07.2019 №560/07-16-13-06/ НОМЕР_1 та прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення. 23.08.2019 року ФОП ОСОБА_1 подано скаргу до Державної фіскальної служби України в порядку ст.56 Податкового кодексу України та ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування». Рішення Держаної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 23.10.2019 року №6698/6/99-00-08-05-04 ФОП ОСОБА_1 отримав 27.11.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

До Закарпатського окружного адміністративного суду ФОП ОСОБА_1 з позовною заявою про скасування податкових повідомлень-рішень, прийнятих на підставі акту перевірки від 10.07.2019 №560/07-16-13-06/ НОМЕР_1 , звернувся 24 січня 2020 року, тобто, з порушенням строку, встановленого п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України.

Зважаючи на вищевикладені обставини, представник відповідача просив суд даний адміністративний позов залишити без розгляду.

Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду даної справи представник відповідача явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення даного клопотання заперечила, посилаючись на те, що позивачем вживались заходи адміністративного оскарження рішень та вимоги , а отже ним не було пропущено тримісячний строк звернення до суду в розуміння ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім цього, суд зазначає, що 11.01.2021 року на адресу суду від представника відповіджача надійшло клопотання про заміну відповідача у справі.

Вказане клопотання представник відповідача обґрунтовує тим, що Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020р. №893 «Про деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, зокрема, Головне управління ДПС у Закарпатській області ().

Наказом Державної податкової служби України від 30.09.2020р. №529, відповідно до статгі 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» та Положення про Державну податкову службу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019р. №227, утворено як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України Головне управління ДПС у Закарпатській області.

Наказом Державної податкової служби України від 24.12.2020 №755 з 01.01.2020. розпочато здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 №529, повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до п.1 постанови №893.

У зв`язку із чим представник відповідача просив суд в порядку ст. 52 КАС України замінити відповідача у справі №260/253/20 Головне управління ДІІС у Закарпатській області () на правонаступника - Державну податкову службу України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДГІС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694).Розгляд даного питання представник відповідача просив суд розглядати за його відсутності.

Представник позивача в судовому засіданні 12.01.2021 року проти задоволення даного клопотання не заперечувала та залишила на розсуд суду.

Відповідно до ухвали суду від 12.01.2021 року, яка занесена до протоколу судового засідання, судом було замінено відповідача - Головне управління ДПС у Закарпатській області () на правонаступника - Державну податкову службу України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДГІС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694.

Визначаючись щодо поданої представником відповідача заяви про залишення позову без розгляду, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника позивача щодо поданого клопотання суд виходив з такого.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України(далі -КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою та п`ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Питання щодо строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Судом встановлено, що Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 скористався процедурою адміністративного оскарження, передбаченого нормами Податкового Кодексу України та подав 23.08.2019 року ФОП ОСОБА_1 подано скаргу до Державної фіскальної служби України в порядку ст.56 Податкового кодексу України та ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування». Рішення Держаної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 23.10.2019 року №6698/6/99-00-08-05-04 ФОП ОСОБА_1 отримав 27.11.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення(Т.5, а.с. 115-116).

Як свідчить зміст позовної заяви позивач не заперечує застосування процедури адміністративного оскарження та отримання ним Рішення Держаної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 23.10.2019 року №6698/6/99-00-08-05-04 за результатами розгляду його скарги.

Відповідно до частини дев`ятої статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України(далі КАС України) строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Статтею 56 Податкового кодексу України передбачено, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 56.19 статті56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2,56.3,56.17 статті56, пункту 57.3 статті57 Податкового кодексу України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19 відступив від позиції про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеної в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі№ 2540/2576/18, у якій визначено, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, яке оскаржено.

Верховний Суд сформулював правовий висновок про те, що норма п.56.18ст.56 Податкового кодексу України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України. Водночас положення п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України є спеціальними щодо норми ч. 4 ст. 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз.3 п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 цієї статті.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що право у фізичної особи підприємця ОСОБА_1 на звернення до суду з даним позовом виникло з 28.11.2019 року, тобто з наступного дня після отримання Рішення Держаної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 23.10.2019 року №6698/6/99-00-08-05-04.

Проте, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 30.01.2020 року, тобто позов поданий поза межами строків звернення до суду із позовом, визначених частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Також позивачем не спростовано подання позовної заяви 30.01.2020, тобто зі спливом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 ст.56 Податкового кодексу України, в даному випадку з дня отримання рішення податкового органу про розгляд скарг позивача.

Згідно зі статтею 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13.12.2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Статтею 123 КАС України встановлено наслідки порушення строків звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника відповідача та відповідно про залишення позовної заяви фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги без розгляду.

Керуючись ст. ст.122,183,240,243,248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Закарпатській області про залишення позовної заяви без розгляду- задовольнити.

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано судом 12.01.2021 року.

СуддяЮ.Ю.Дору