Справа № 380/4825/20
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2021-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/4825/20 пров. № А/857/13142/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді : Кухтея Р.В.,

суддів : Шинкар Т.І., Онишкевича Т.В.

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року (ухвалене головуючим-суддею Клименко О.М. в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Львові) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд із зазначеним позовом, в якому просив визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 (далі В/ч НОМЕР_1 , відповідач) щодо ненарахування з 01.04.2018 та виплати згідно з розпорядженням Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018 надбавки за особливості проходження служби у розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років та премію у розмірі 10 % посадового окладу, зобов`язати В/ч НОМЕР_1 встановити, нарахувати та виплатити йому надбавку за особливості проходження служби у розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років та премію у розмірі 10% посадового окладу з 01.04.2018, як військовослужбовцю, який проходить військову службу на посаді льотного складу.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 07.09.2020 позов було задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою відмовити позивачу у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що відповідності до розділу 1 Правил виконання польотів державної авіації України, затвердженого наказом МО України №2 від 05.01.2015 виконання польоту - це безпосередня експлуатація повітряного судна, його елементів, систем та обладнання у повітрі. На В/ч НОМЕР_1 дійсно покладаються обов`язки з пошуково-рятувального забезпечення, а також періодично призначається один вертоліт, який здійснює чергування в системі пошуково-рятувального забезпечення (далі ПРЗ). Проте жодного разу від моменту початку чергування до теперішнього часу дані вертольоти не виконали жодного польоту за прямим призначенням. Тому обов`язки старшого інструктора рятувальної парашутно-десантної групи в системі ПРЗ позивач виконував тільки в системі чергування «на землі», а не в польоті, як він вказав у позові, що не є виконанням польоту. Крім того, позивач до льотної роботи взагалі не допущений і не може бути допущеним, оскільки не є льотчиком і жодних польотів не виконував.

Позивач не скористався свої правом подачі відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні по справі матеріали та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що відповідно до посвідчення серії НОМЕР_2 від 10.11.2016 ОСОБА_1 має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Згідно Витягу із послужного списку капітана ОСОБА_1 з 14.08.2015 по 29.06.2016, останній обіймав посаду начальника рятувальної парашутно-десантної групи В/ч польова пошта НОМЕР_3 (м. Новий Калинів), а з 29.06.2016 по сьогодні обіймає посаду начальника рятувальної парашутно-десантної групи В/ч НОМЕР_1 (м. Новий Калинів).

Довідкою В/ч НОМЕР_1 №450 від 17.07.2020 підтверджується факт перебування капітана ОСОБА_1 на військовій службі у В/ч НОМЕР_1 на посаді начальника рятувальної парашутно-десантної групи, шпк «капітан» ВОС-0635003.

Розпорядженням Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018 вирішено військовослужбовцям, які проходять військову службу на посадах льотного складу, з 01.04.2018 виплачувати надбавку за особливості проходження служби в розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, а також премію в розмірі 10% посадового окладу.

На рапорт позивача від 06.05.2020 щодо виплати заборгованості із заробітної плати з 2018 року відповідно до рішення Міністра оборони України №207/у/2 від 10.04.2018, як особі льотного складу, зокрема, надбавки за особливості проходження служби у розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років та премії у розмірі 10% посадового окладу, командир В/ч НОМЕР_1 у відповіді №71/1/326 від 25.05.2020 повідомив про відсутність підстав для задоволення рапорту, оскільки відповідно до роз`яснень Департаменту фінансів Міністерства оборони України №248/3966 від 25.06.2018 та №248/5835 від 06.09.2018, виплата надбавки за особливості проходження служби у розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років та премії в розмірі 10% посадового окладу, здійснюється військовослужбовцям, які обіймають штатні посади льотного складу, мають відповідний допуск та придатні до польотів за висновком лікарсько-льотної комісії та в минулому році виконували польоти за планами бойової (навчально-льотної) підготовки у складі екіпажів літаків, вертольотів.

Вважаючи бездіяльність відповідача щодо ненарахування з 01.04.2018 та невиплати йому згідно з розпорядженням Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018 надбавки за особливості проходження служби у розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років та премії у розмірі 10% посадового окладу протиправною, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач є військовослужбовцем, який проходить військову службу на посаді льотного складу та має право на надбавку за особливості проходження служби відповідно до наказу Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права, а також при повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.57 Повітряного кодексу України (далі ПКУ), екіпаж повітряного судна складається з осіб льотного складу, до якого належать особи льотного екіпажу та екіпажу пасажирського і вантажного салону, які під час польоту постійно виконують такі функції : 1) виконання процедур, передбачених керівництвом з льотної експлуатації повітряного судна; 2) обслуговування устаткування, механізмів та приладів, необхідних для польоту повітряного судна, а також обладнання, встановленого на повітряному судні та необхідного для виконання польотного завдання; 3) забезпечення процедур безпеки пасажирів на борту повітряного судна та їх обслуговування.

Склад екіпажу визначається залежно від типу повітряного судна, характеристик і тривалості польоту, характеру операцій, для яких це повітряне судно призначене. Склад випробувального екіпажу визначається відповідно до авіаційних правил України щодо проведення випробувальних польотів. Поіменний список членів екіпажу визначається експлуатантом перед кожним польотом. Мінімальна чисельність складу екіпажу повітряного судна встановлюється керівництвом з льотної експлуатації конкретного типу повітряного судна. Усі члени екіпажу належать до льотного складу (ч.ч.2-4 ст.57 ПКУ).

Наказом Міністерства оборони України №40 від 05.02.2018 було затверджено Перелік посад авіаційного персоналу Збройних Сил України (надалі - Перелік), пунктом 1 якого визначено льотний склад авіації Збройних Сил України, а саме : льотний склад льотного екіпажу повітряного судна (п.1.1) та льотний склад екіпажу салону (пасажирського, вантажного) повітряного судна (п.1.2).

Так, посада начальника рятувальної парашутно-десантної групи (код 0635) входить в льотний склад екіпажу салону (пасажирського, вантажного) повітряного судна, як посада штатних пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб (груп) та штатних рятувальних парашутно-десантних (пошуково-рятувальних) груп.

Також, наказом Міністерства оборони України №5 від 05.01.2015 затверджено Інструкцію про класифікацію авіаційного персоналу державної авіації України (далі - Інструкція), пунктом 2.2 якої передбачено, що до льотного складу належать члени екіпажу ПС, а саме : льотний екіпаж ПС та екіпаж салону (пасажирського, вантажного), в тому числі бортові механіки (провідники, радисти, оператори, спостерігачі, перекладачі тощо), персонал штатних пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб (груп) та штатних рятувальних парашутно-десантних (пошуково-рятувальних) груп.

Пунктом 4.4 Інструкції передбачено, що для присвоєння класної кваліфікації авіаційного рятувальника 3 класу, 2 класу і 1 класу, майстра допускаються фахівці пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб, рятувальних парашутно-десантних (рятувальних) груп суб`єктів державної авіації, які відповідають вимогам до рівня підготовки льотного складу для присвоєння класної кваліфікації авіаційного рятувальника, зазначеного в додатку 3 до цієї Інструкції.

Крім того, відповідно до пункту 2 розділу І Правил виконання польотів державної авіації України, затверджених наказом Міністерства оборони України №2 від 05.01.2015, льотний склад - особи суб`єктів авіаційної діяльності державної авіації, які мають спеціальну підготовку і виконують функціональні обов`язки у складі екіпажу на борту повітряного судна у польоті.

Згідно пункту 2 розділу ІІ вищевказаних Правил, до льотного екіпажу повітряного судна належать особи льотного складу, які виконують обов`язки з пілотування, навігації, бойового застосування та експлуатації повітряного судна під час польоту у кабіні повітряного судна, а саме : льотчики, льотчики-штурмани, льотчики-оператори, штурмани, курсанти і слухачі ВНЗ, бортові інженери, бортові техніки, бортові механіки, бортові радисти, бортові стрільці.

Водночас, до екіпажу салону (пасажирського, вантажного) належать особи льотного складу, які виконують обов`язки у салоні повітряного судна з обслуговування устаткування, механізмів та приладів, необхідних для польоту повітряного судна, а також обладнання, встановленого на повітряного судна та необхідного для виконання польотного завдання, забезпечення процедур безпеки пасажирів на борту повітряного судна та їх обслуговування, а саме : бортові механіки, бортові провідники, бортові радисти, бортові оператори (спостерігачі, перекладачі тощо), фахівці штатних пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб (груп) та штатних рятувальних парашутно-десантних (пошуково-рятувальних) груп, які мають відповідну підготовку та допущені до виконання пошуково-рятувальних робіт (далі - авіаційні рятувальники), а також інші особи авіаційного персоналу, які необхідні для експлуатації повітряного судна, його систем та обладнання у польоті (пункт 3 розділу ІІ Правил).

З матеріалів справи видно, що розпорядженням Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018 вирішено виплачувати військовослужбовцям, які проходять військову службу на посадах льотного складу, з 01.04.2018 надбавку за особливості проходження служби в розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років та премію у розмірі 10% посадового окладу

Обґрунтовуючи правомірність підстав ненарахування та невиплати позивачу надбавки за особливості проходження служби в розмірі 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, а також премії у розмірі 10% посадового окладу відповідно до розпорядження Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018, відповідач покликається на те, що посада, яку обіймає позивач (начальник рятувальної парашутно-десантної групи), не належить до посад льотного складу, а тому позивач не має права на нарахування та виплату йому з 01.04.2018 вищезгаданих надбавки та премії згідно цього розпорядження.

Як слідує з матеріалів справи та підтверджується Витягом із послужного списку капітана ОСОБА_1 , а також довідкою В/ч НОМЕР_1 №450 від 17.07.2020, позивач проходить військову службу у В/ч НОМЕР_1 на посаді начальника рятувальної парашутно-десантної групи, шпк «капітан» ВОС-0635003.

Відповідно до наказу Міністра оборони України №736 від 29.12.2016 «Про затвердження Правил з пошуково-рятувального забезпечення польотів державної авіації України», наказу Міністра внутрішніх справ №279 від 16.03.2015 «Про затвердження Правил авіаційного пошуку і рятування в Україні», наказу Міністра оборони України №2 від 05.01.2015 «Про затвердження Правил виконання польотів державної авіації України», командир В/ч НОМЕР_1 (м. Новий Калинів) видав наказ №1197 від 26.12.2017 «Про включення до складу екіпажу пошуково-рятувального вертольоту особового складу пошуково-рятувальної та парашутно-десантної служби, рятувальної парашутно-десантної групи, та допуску до пошуково-рятувального забезпечення польотів авіації» відповідно до пункту 1 якого допущено до чергування в системі ПРЗ польотів авіації, виконання пошуково-рятувальних робіт (ПРР) військовослужбовців пошуково-рятувальної і парашутно-десантної служби, рятувальної парашутно-десантної групи (РПДГ), які здали заліки і придатні за станом здоров`я виконувати ПРР, в тому числі начальника РПДГ старшого лейтенанта ОСОБА_1 .

Крім того, згідно п.4 вищезгаданого наказу начальника РПДГ старшого лейтенанта ОСОБА_1 включено в склад екіпажу пошуково-рятувального вертольоту Мі-8 та залучено до цілодобового чергування в системі ПРЗ польотів авіації.

Також у матеріалах справи знаходиться льотна книжка авіаційного рятувальника ОСОБА_1 , в якій міститься облік польотів позивача по роках та поденний облік польотів.

Так, як вже було зазначено судом першої інстанції, наказом Міністерства оборони України №40 від 05.02.2018 затверджено Перелік посад авіаційного персоналу Збройних Сил України, пункт 1 якого визначає льотний склад авіації Збройних Сил України, а саме : льотний склад льотного екіпажу повітряного судна (пункт 1.1) та льотний склад екіпажу салону (пасажирського, вантажного) повітряного судна (пункт 1.2).

Зокрема, начальник групи (рятувальна парашутно-десантна) (код 0635) входить в льотний склад екіпажу салону (пасажирського, вантажного) повітряного судна, як посада штатних пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб (груп) та штатних рятувальних парашутно-десантних (пошуково-рятувальних) груп.

Інструкцією про класифікацію авіаційного персоналу державної авіації України, затвердженою наказом Міністерства оборони України №3 від 05.01.2015 визначено, що до льотного складу належать члени екіпажу ПС, а саме : льотний екіпаж ПС та екіпаж салону (пасажирського, вантажного), в тому числі бортові механіки (провідники, радисти, оператори, спостерігачі, перекладачі тощо), персонал штатних пошуково-рятувальних і парашутно-десантних служб (груп) та штатних рятувальних парашутно-десантних (пошуково-рятувальних) груп (пункт 2.2.).

Виходячи із системного аналізу наведеного вище правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що поняттям «льотний склад» охоплюється як льотний склад льотного екіпажу повітряного судна, так і льотний склад екіпажу салону (пасажирського, вантажного) повітряного судна.

Отже, посада начальника рятувальної парашутно-десантної групи, яку обіймає позивач, в контексті положень статті 57 ПКУ, наказу Міністерства оборони України №40 від 05.02.2018, Інструкції про класифікацію авіаційного персоналу державної авіації України, затвердженої наказом Міністерства оборони України №3 від 05.01.2015, належить до посад «льотного складу».

Вищевказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 05.12.2019 по справі №1.380.2019.000531, від 27.02.2020 по справі №1.380.2019.000390, яка в силу положень ч.5 ст.242 КАС України враховується при розгляді даної справи.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та вищенаведених правових норм, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що посада начальника рятувальної парашутно-десантної групи військової частини, яку обіймає позивач, належить до посад льотного складу, а тому має право на надбавку за особливості проходження служби відповідно до наказу Міністра оборони України №207/у/3 від 25.04.2018.

Отже, в обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, описаних вище, зважаючи на їхній зміст та юридичну природу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову у повному обсязі.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення ухвалене відповідно до норм матеріального та процесуального права, а висновки суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, які не спростовані доводами апеляційної скарги, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.3 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому судове рішення, постановлене за результатами апеляційного перегляду в касаційному порядку оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 12, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року по справі №380/4825/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. В. Кухтей
судді Т. І. Шинкар
Т. В. Онишкевич