Справа № 120/8520/20-а
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

04 січня 2021 р. Справа № 120/8520/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіна Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої, другої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В даному ж випадку, як слідує із змісту прохальної частини позовної заяви, предметом оскарження в межах даного позову є протиправна, на думку позивача, бездіяльність (дії) Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради щодо невиплати йому разової грошової допомоги до 05 травня 2018 року передбаченої постановою Кабінету Міністрів України №170 від 14 березня 2018 року "Деякі питання виплати у 2018 році разової грошової допомоги передбаченої Законами України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" та "Про жертви нацистських переслідувань".

Суд враховує, що відповідно до ст. 17-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги. В даному випадку, позивач, не отримавши до 05 травня 2018 року разової грошової допомоги мав право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня 2018 року.

Разом із тим, до суду дану позовну заяву позивачем подано лише 30.12.2020, тобто із пропуском шестимісячного строку, визначено положеннями ст. 122 КАС України.

При цьому, до позовної заяви позивачем додано клопотання про поновлення строку звернення до суду. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначив, що в 2018 році проходив військову службу в селі Орєхове Луганської області в зоні бойових дій, був звільнений у запас лише 26.10.2019 в зв`язку з закінченням дії контракту. Вказує, що після звільнення він звернувся до адвоката по юридичну допомогу та почав звертатись зі скаргами в різні державні установи, відповідь на які додав до позовної заяви. Також в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, позивач покликався на запровадження з березня 2020 року комплексу обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Разом з тим, зазначені в заяві про поновлення строку звернення до суду обставини суперечать доданим до позовної заяви документам. Зокрема, в заяві позивач вказує, що зі скаргами до державних установ щодо протиправної невиплати йому одноразової грошової допомоги почав звертатись після звільнення зі служби, тобто після 26.10.2019. Водночас, додані до матеріалів позовної заяви документи свідчать, що позивач в період з травня по червень 2019 року неодноразово звертався державних органів (Могилів-Подільської міської ради, Вінницької ОДА) зі скаргами щодо припинення виплати йому одноразової грошової допомоги до 05 травня. Зокрема в матеріалах справи містяться наступні документи, а саме:

- лист виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради від 22.05.2019 за вих.№12-10/68 наданий у відповідь на звернення позивача від 07.05.2019 за вх.№Ще-9295779;

- лист Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької ОДА від 20.05.2019 за вих.№06-2999, наданий на звернення позивача від 07.05.2019 за вх.№29-Щ-6358/6374-7, від 29.09.2019 за вх.№ЩЕ-9295779;

- лист Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради від 11.06.2019 за вих.№01-03/1035, наданий на звернення позивача від 05.06.2019 за вх.№29-Щ-7392;

- лист Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької ОДА від 12.06.2019 за вих. №06-3469, наданий на звернення позивача від 03.06.2019 за вх. №29-Щ-7388/7392-7, від 31.05.2019 за вх. №ЩЕ-9380560;

- лист Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради від 10.07.2019 за вих.№01-03/1153, наданий на звернення позивача від 05.06.2019 за вх.№29-Щ-8075-7.

Всі зазначені листи адресовані особисто ОСОБА_1 та засвідчують, що в період з травня по червень 2019 року останній самостійно звертався до відповідних державних установ із зверненнями (скаргами).

Отже, зазначені листи засвідчують, що в період перебування позивача на службі, останній був обізнаний про порушення своїх прав та неодноразово на протязі 2019 року звертався до державних установ щодо виплати одноразової грошової допомоги до 05 травня.

Наведене дає підстави дійти висновку, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, а тому підстави для поновлення цього строку з наведених позивачем мотивів, відсутні.

Також, суд критично оцінює посилання позивача на запровадження в березні 2020 року жорстких карантинних заходів з огляду на наступне.

Згідно з підпунктом 2 пункту 9Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року № 540-ІХ, який набрав чинності з 02.04.2020 року, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3, яким передбачено, що під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 49, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення або пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду був продовжений на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

У зазначеній редакції пункт 3розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України діяв до 17.07.2020.

17.07.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 року № 731-ІХ" (далі за текстом Закон № 731-ІХ).

Вказаним Законом пункт 3розділу VI "Прикінцеві положення" КАС Українивикладено у наступній редакції:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 731-ІХпроцесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року № 540-ІХ,закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, з набранням чинності Законом № 731-IX поновлення процесуального строку, у тому числі строку звернення до адміністративного суду, здійснюється судом за заявою учасника справи та лише у випадку, якщо причини пропуску визнано поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Право на поновлення процесуального строку з підстав, передбачених Законом № 731-IX, не є абсолютним, і особа, яка звертається до суду з відповідним клопотанням, повинна належним чином обґрунтувати наявність цих підстав.

Однак, заявником не вказано обґрунтованих причин неможливості звернення до суду із заявою як під час перебування на службі, тобто до 26.10.2019, так і після звільнення. В той же час, наведені причини є суперечливими та не підтверджуються доданими до позовної заяви доказами.

Крім того, слід врахувати, що із даним позовом ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду більше ніж через два роки після виникнення обставин, які, на його думку, порушують його права та інтереси, та більш ніж через 11 місяців після звільнення зі служби.

Як уже зазначалося судом, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права особи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про поважність причин пропуску такого строку і його поновлення.

Положеннями ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, судом враховано, що позивачем уже долучено до матеріалів позовної заяви клопотання про поновлення строку звернення до суду, однак, наведені у ньому причини пропуску такого строку, на переконання суду, не є поважними.

Разом із тим, слід враховувати, що частина 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом.

Враховуючи вище викладене, а також з метою запобігання обмеження права позивача на звернення до суду, суд вважає за необхідне надати позивачу можливість подати обґрунтоване клопотання із зазначенням інших причин поважності пропуску строку звернення до суду, в разі існування таких.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, шляхом обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна