Справа № 461/9364/20
Суддя: Мисько Х. М.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 461/9364/20
Провадження № 2-а/461/224/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2020 року суддя Галицького районного суду м.Львова Мисько Х.М., розглянувши матеріали за адміністративним позовом адвоката Приступи Л.Л. в інтересах ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби, третя особа Шевченківський відділ державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про скасування постанови про порушення митних правил №1233/20900/20 від 28.07.2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Приступа Л.Л. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з адміністративним позовом, з підстав, викладених у фабулі такого, в якому просить суд визнати незаконними дії працівників Галицької митниці Держмитслужби, що стосується складання постанови про порушення митних правил №1233/20900/20 від 28.07.2020 року та накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 8500 грн. за порушення ч.2 ст.469 МК України; вказану постанову скасувати, провадження у справі закрити; на час розгляду справи зупинити дію виконавчого провадження.

Одночасно з заявленими позовними вимогами, представник позивача просить визнати поважними причини пропущення позивачем строку на оскарження постанови про порушення митних правил та поновити такий, оскільки безпосередньо про існування стягнення позивач дізналась лише з інформації, наданої Шевченківським відділом державної виконавчої служби у м.Львові після того, як державним виконавцем було накладено арешти на рахунки позивача на підставі виконавчого провадження №62900776.

Перевіривши матеріали справи вважаю, що вказана позовна заява підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту перший статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 2 статті 44 КАС встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Частиною 1, 2 ст.122 КАСУ передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до ч.3 ст.529 МК України скарга (адміністративний позов) на постанову органу доходів і зборів у справі про порушення митних правил подається у строк, встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Так, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення, виходячи із положень ст.289 КУпАП, може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою прокурора, особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАСУ, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При вирішенні питання про поновлення строку суд виходить з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця обставина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Як вказує практика Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

При вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018р. у справі №473/653/17.

Строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз термінів «довідалася» та «могла довідатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач начебто не знав про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Позивач при зверненні до суду повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також випливає із загального правила про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 22 лютого 2017 року № 6-17цс17.

Таким чином, дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржувана постанова була винесена 28.07.2020 року. Натомість доказів на підтвердження обставин отримання копії оскаржуваної постанови чи відомостей, коли саме позивач дізналась з відомостей державного виконавця, до матеріалів адміністративного позову - не додано.

До суду з даним адміністративним позовом представник позивача звернувся 11.11.2020 року, тобто після спливу десятиденного строку на оскарження даної постанови у суді.

Вважаю за необхідне зазначити, що стороною позивача не надано належного достатнього обґрунтування причин, з яких вона не зверталася до суду до 11.11.2020 року, доказів на підтвердження неможливості звернення до суду з 28.07.2020 року по 11.11.2020 року ОСОБА_1 не надано, що позбавляє суд можливості зробити висновок про добросовісність позивача в частині наміру дотриматись вимог процесуального закону.

Дослідивши клопотання представника позивача про поновлення строку для звернення до суду, вважаю його безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Будь-яких достатніх та належних документально підтверджуючих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем не надано, зазначені представником позивача підстави причин пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Згідно з імперативною нормою, передбаченою п.9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадку, передбаченому ч.2 ст.123 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на наведене, враховуючи подання представником позивача адміністративного позову із пропуском строку звернення до адміністративного суду та те, що із позовної заяви та матеріалів справи судом не знайдено підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, вважаю за необхідне застосувати наслідки пропуску строку звернення до суду та повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122-123, 169, 286 КАС України, ст.529 Митного кодексу України, ст.289 КУпАП, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Приступи Л.Л. в інтересах ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби, третя особа Шевченківський відділ державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про скасування постанови про порушення митних правил №1233/20900/20 від 28.07.2020 року - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мисько Х.М.