Справа № 640/4333/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2020 року м. Київ № 640/4333/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 , про застосування заходів реагування,

установив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (ГУ ДСНС у місті Києві) з позовною заявою до Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, який розташований за адресою: вул. Метрологічна, 1 в Голосіївському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печатки на головний електрощит гуртожитку.

Позов обґрунтовано тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі. Представник позивача наголошує на тому, що відповідачем не подано до ГУ ДСНС у місті Києві доказів повного усунення виявлених в нього порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.03.2020 позовну заяву ГУ ДСНС у м. Києві прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву, в якому представник зазначає, що Державне житлово-комунальне підприємство Національної академії наук України не в змозі усунути виявлені порушення в установлений приписом строк, оскільки обсягами фінансування на 2020 рік не передбачено видатки на проведення робіт в гуртожитку, що передбачені приписом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2020 до участі у справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 .

Представником третьої особи до суду подано письмові пояснення, в яких представник заперечує проти задоволення позову, зокрема, обґрунтовуючи тим, що зупинення експлуатації гуртожитку фактично призведе до виселення мешканців. Окрім того, третя особа не погоджується з процедурою підписання акту перевірки.

Отже, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

03.01.2020 ГУ ДСНС України у м. Києві прийнято наказ №11 (з основної діяльності) про проведення позапланових перевірок, відповідно до пункту 54 додатку до якого державному інспектору доручено в період з 08.01.2020 по 21.01.2020 провести позапланову перевірку гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України за адресою: вул. Метрологічна, 1 в Голосіївському районі міста Києва, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.

На підставі зазначеного наказу ГУ ДСНС України у м. Києві видано посвідчення від 03.01.2020 №248 на проведення позапланової перевірки гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України за адресою: вул. Метрологічна, 1 в Голосіївському районі міста Києва, на ім`я провідних інспекторів відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Коломійця Р.В. та Говоращука Д.О .

Перед початком здійснення перевірки уповноваженій особі відповідача вручено копію посвідчення на проведення перевірки від 03.01.2020 №248 та службові посвідчення, які засвідчують особи перевіряючих.

Так, 08.01.2020 ГУ ДСНС у м. Києві на підставі вищевказаних наказу та посвідчення проведена позапланова перевірка щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої складений акт від 08.01.2020 №1.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

п. 5 розділу II ППБУ - не проводяться практичні відпрацювання всіма задіяними працівниками інструкції, шо визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, не рідше одного разу на півроку;

п. 8 розділу II 8 ППБУ - приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности";

п. 12 розділу II ППБУ - з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння не створено добровільну пожежну охорону. Порядок функціонування добровільної пожежної охорони затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 564;

п.2.5 розділу ІІІ, ППБУ - дерев`яні конструкції, горища не оброблено вогнетривкою сумішю із складанням акту про виконані роботи;

п. 2.7 розділу III ППБУ - наказом керівника господарчого органу підприємства, що експлуатує об`єкт, не призначено посадова особа, відповідальна за утримання вогнезахисного покриву;

пункт 2.4. розділу III ППБУ - клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормативною межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконаний меншим, ніж нормативна межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди;

п. 2.16 розділу III ППБУ - у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати повинні бути відчинені (зняті);

п. 22 п. 2.28 глави 2 розділу III ППБУ - не підтверджено показники пожежної небезпеки килимів та іншого покриття підлоги, прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та групи поширення полум`я;

п. 2.33 глави 2 розділу III ППБУ - не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі з приміщень (поверхів);

п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - двері на шляхах евакуації замкнуті на замки, що важко відчиняються зсередини;

п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - захаращені шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами, (коридор 1 та 2 поверхів);

п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - улаштовано у сходових клітках приміщення (1-й поверх);

п. 2.2 розділу III ППБУ - не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечено їх технічне обслуговування;

п. 2.32. розділу III ППБУ - евакуаційні виходи не обладнані світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

п. 1.19. розділу III ППБУ - керівник об`єкта своїм розпорядчим документом не визначив спеціальні місця для куріння, з позначенням відповідним знаком або написом, та встановленням урни або попільниці з негорючих матеріалів;

п. 1.20. розділу IV ППБУ - замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не проведено;

п. 5.7. розділу VI ППБУ - дозволяється користуватися безпосередньо в кімнатах гуртожитку, електронагрівальними приладами. Для цієї мети адміністрацією повинні бути обладнані спеціальні місця (спеціальне місце не обладнано);

п. 1.18 розділу IV ППБУ - допускається експлуатація світильників з лампами розжарювання без суцільного захисного скла, (кабінет завідуючої, коридор 1 та 2 поверхів, кухня 1 та другий поверхи);

п. 1.18 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів в електророзподільній коробці в приміщенні котельні не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (кабінет завідуючої, електрощитова, коридор 1 -го поверху);

п. 1.18. розділу IV ППБУ - дозволяється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами, (електрощитова);

п. 1.17 розділу IV ППБУ - електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (2-й поверх);

п. 1.18 розділу IV ППБУ - дозволяється користування пошкодженими розетками, (кабінет завідуючої, коридор 1 та 2 поверхів);

п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірка не виконано відповідно до вимог;

п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ - допускається використання подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ (коридор 1 поверху);

п. 1.1 розділу V ППБУ, додаток Б ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв`язком;

п. 1.1. розділу V ППБУ - СПЗ перебувають в несправному стані та не виконують покладені на них функції;

п.1.2. розділу V ППБУ, Наказ МВС України від 30.03.2015 №349 розділ І, п. 3, п.п. 1 - сигнал від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого пожежного спостереження. Підпункт 9 пункту 2.1 розділу ІV ППБУ - на будівлі відсутні покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) місць розташування пожежних гідрантів і водойм з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);

пп. 3 п. 2.2 розділу V ППБУ - допускається розміщення пожежних рукавів в шафах пожежних кранів не приєднаних до крана та ствола (коридор 1 та 2 поверхів);

пп. 2 п. 2.2 розділу V ППБУ - пожежний кран-комплект не укомплектований важелем для полегшення відкривання вентиля, (коридор 1 та 2 поверхів);

п. 2.2., п/п.9. розділу V ППБУ - пожежним кран-комплектам не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, (коридор 1 та 2 поверхів);

пу. 5.6 глави 5 розділу VI ППБУ - черговий персонал, а також мешканці не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі (порушення п. 9.24. ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі»;

абз. перший п. 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ - не всі громадяни, котрі прибувають до будинків для тимчасового проживання людей в гуртожиток ознайомлено адміністрацією з основними вимогами пожежної безпеки (під підпис);

абз. перший п. 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ - у житлових кімнатах відсутня стисла пам`ятка для мешканців про правила пожежної безпеки;

абз. перший частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України) - не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

п. 3 частини першої статті 20 КЦЗ України - у приміщеннях будівлі не обладнано сучасний куточок цивільного захисту населення;

п. 4 частини першої статті 20 КЦЗ України - евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано та не здійснюються;

п. 8 частини першої статті 20 КЦЗ України - навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, не здійснено;

частина друга статті 20 КЦЗ України - штатні працівники (спеціальні підрозділи) цивільного захисту або спеціально призначені особи з питань цивільного захисту відсутні.

Окрім того, 08.01.2020 ГУ ДСНС у м. Києві винесено припис відповідачу про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки №3 та складено протокол про адміністративне правопорушення КИ №018054 відповідно до статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення на ОСОБА_3 (відповідальну особу за протипожежну безпеку по гуртожитку згідно з наказом від 02.01.2020 №3).

У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1, частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ( в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються КЦЗ України.

Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту.

Частиною першою статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини першої статті 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У пунктах 1, 2 частини першої, частиною другої статті 70 КЦЗ України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, з викладених норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

В свою чергу, матеріалами перевірки, проведеної 08.01.2020 ГУ ДСНС у м. Києві у гуртожитку, який розташований за адресою: вул. Метрологічна, 1 в Голосіївському районі міста Києва, підтверджується факт допущення відповідачем порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть сама по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

При цьому, суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень даного гуртожитку.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

Слід зазначити, що відповідачем не заперечується наявність встановлених позивачем порушень, проте у відзиві на позовну заяву відповідач стверджує, що частину порушень, вказаних в акті перевірки від 08.01.2020 №1, усунуто. Окрім того, відповідач зазначає, що з метою виконання окремих пунктів припису від 08.01.2020 №3 річним планом закупівель на 2021 рік буде передбачено придбання товарів (нових вогнегасників, пожежних кранів діаметром 50 мм, укомплектований пожежний щит) та проведені профілактичні роботи автоматичної системи пожежної сигналізації.

Разом з тим, матеріали справи, не містять ні доказів усунення виявлених порушень, ні звернень відповідача до позивача щодо проведення перевірки та встановлення ГУ ДСНС у м. Києві факту часткового або повного усунення порушень Державним житлово-комунальним підприємством Національної академії наук України, вказаних в акті перевірки.

Таким чином, твердження відповідача про часткове усунення виявлених в ході перевірки порушень є необґрунтованим.

Суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Так, суд зазначає, що виявлені порушення, зазначені в акті, зокрема, використання безпосередньо в кімнатах гуртожитку, електронагрівальних приладів; допуск експлуатації світильників з лампами розжарювання без суцільного захисного скла, (кабінет завідуючої, коридор 1 та 2 поверхів, кухня 1 та другий поверхи); відсутність захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів можуть призвести до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю.

Також наявність таких порушень як несправність системи протипожежного захисту; не оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів засобами вогнезахисту; наявність грат, що не розкриваються та не знімаються; захаращення шляхів евакуації меблями, обладнанням; закриття дверей на шляху евакуації на замки, що важко відчиняються тощо, у разі виникнення пожежі, можуть створити умови, що призведуть до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю. У свою чергу, наявність цих порушень підтверджується матеріалами справи.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з того, що сукупність виявлених перевіркою порушень створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування судом заходів реагування.

Суд також зазначає, що у даній справі не вирішується питання права на житло мешканців гуртожитку. При цьому суд враховує, що забезпечення техногенної та пожежної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, а пожежна безпека характеризується відсутністю неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж, а також пов`язаної з ними можливості завдання шкоди людям.

Суд наголошує, що статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а відтак у даній справі пріорітетним є забезпечення пожежної безпеки мешканцям гуртожитку, тобто вжиття відповідних заходів для захисту їх життя і здоров`я.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні від 29.04.2002 по справі "Прітті проти Сполученого Королівства" Європейський Суд з прав людини дійшов висновку, що перше речення статті 2 (1) Конвенції зобов`язує державу не лише утримуватися від умисного та незаконного позбавлення життя, а й уживати відповідних заходів для захисту життя тих, хто перебуває під її юрисдикцією. Зобов`язання держави у цьому відношенні виходить за межі її основного обов`язку із захисту права на життя, зі статті 2 Конвенції може також випливати позитивний обов`язок органів влади вживати превентивних оперативних заходів із захисту людини.

Суд наголошує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту повного усунення відповідачем усіх порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також вважає, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

В прохальній частині позову представник ГУ ДСНС у м. Києві просить суд покласти на позивача обов`язок щодо забезпечення виконання даного судового рішення.

З цього питання суд зазначає, що звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗ України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Так, Верховний Суд в постанові від 05.06.2019 у справі №809/421/17 дійшов висновку, що виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Управління ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом України "Про виконавче провадження"), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Окрім того, частиною першою статті 372 КАС України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

З метою реалізації цього рішення суд вважає за можливе покласти на ГУ ДСНС у м. Києві обов`язки щодо забезпечення виконання рішення. При цьому, покладення на позивача обов`язку щодо забезпечення виконання даного рішення, надає йому право самостійно визначати спосіб виконання, у межах, визначених законодавством.

Разом із тим, покладення на позивача обов`язків щодо контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, не стосуються предмета позову, а тому не приймаються до уваги. Не вбачає суд і підстав для звернення наразі рішення до негайного виконання.

Таким чином, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що згідно з частиною другою цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки такі заходи ГУ ДСНС у м. Києві в ході розгляду даної справи не вживалися, судовий збір на їх користь стягненню з відповідача не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-247, 255 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 , про застосування заходів реагування, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, який розташований за адресою: вул. Метрологічна, 1 в Голосіївському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печатки на головний електрощит гуртожитку.

Обов`язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

У зверненні постанови до негайного виконання та встановленні контролю Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві за виконанням рішення суду, - відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Володимирська, будинок 13, місто Київ, 01601; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38620155).

Відповідач - Державне житлово-комунальне підприємство Національної академії наук України (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Антоновича, будинок 124-128, місто Київ, 03150; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 30573192).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Суддя О.М. Чудак