Справа № 540/2646/20
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/2646/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Хом`якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представника позивача Зайомої О.П., представника відповідача Димченко О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товаристваз обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Таврія" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІНДКРАФТ ТАВРІЯ" (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби (далі - відповідач) , в якому просить :

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 31.07.2020 № , яким ТОВ "ВІНДКРАФТ ТАВРІЯ" було збільшено суму зобов`язання зі сплати мита за товари, що ввозяться на територію України на 96 014,35 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 31.07.2020 № , яким ТОВ "ВІНДКРАФТ ТАВРІЯ" було збільшено суму зобов`язання зі сплати податку на додану вартість на 19 202,88 грн.

В позові зазначено, що податкові повідомлення-рішення були прийняті за наслідками документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ "ВІНДКРАФТ ТАВРІЯ" вимог законодавства України з питань митної справи (акт від 09.07.2020 року № 5/7.16-19-05/39374562). Перевіркою виявлено, що товариством порушено Правила 1, 6 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, Закон України "Про митний тариф України", частини 1 статті 69, частини 1, пункту 5 частини 8, статті 257 Митного кодексу України, а саме: невірно визначено класифікацію товару та визначено розмір ставки ввізного мита, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UA508010/2017/003581 на загальну суму 76811,48 грн.; п. 190.1 статті 190 Податкового кодексу України , в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів в періоді, за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UA508010/2017/003581 на загальну суму 15 362,30 грн. Позивач посилається на неправомірність проведеної перевірки, відсутність підстав для її проведення. В наказі про проведення документальної невиїзної перевірки № 128 від 22.06.2020 року, немає конкретної підстави для проведення перевірки позивача, є тільки посилання на ст. 351 Митного кодексу України. яка в свою чергу має декілька підстав для проведення перевірки. Також позивач не погоджується з висновками перевірки щодо визначеного митним органом коду класифікації товару "трансформатори з рідким діелектриком, потужністю не більше, як 650 кВ А" , тоді як позивачем було віднесено ввезені трансформатори до товарної підкатегорії , а саме "інші трансформатори, потужністю не більш як 1 кВ, трансформатори вимірювальні, для вимірювання напруги". Митниця посилається на те, що вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КС-170 змінного струму з подвійною обмоткою, за своєю характеристикою являється ємнісним трансформатором напруги з рідким діелектриком, тому і розглядається у товарній під категорії (ставка ввізного мита 10%)". Позивач зазначає, що трансформатори є технічно складними товарами, до механізму яких входить не лише рідкий діелектрик, а і десятки інших речовин і матеріалів, то вони повинні були класифікуватись за Правилом 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТ ЗЕД: У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Спірні трансформатори є "вимірювальними високовольтними ємнісними трансформаторами ... призначеними для перетворення високої напруги мережі в низьку напругу, зручну для вимірювання", що підтверджується наданими документами, зокрема, листом виробника, а також не заперечується Чорноморською митницею у акті перевірки. Наявність рідкого діелектрика є лише загальною технічною характеристикою, що притаманна широкому колу трансформаторів різного призначення, то саме характеризування спірних трансформаторів як "вимірювальних" є їх визначальною ознакою і більш конкретним описом. Аналогічно у Поясненнях до товарної позиції 8504 УКТ ЗЕД, вимірювальні трансформатори згадуються як окрема, спеціальна, група трансформаторів. Позивачем було вірно застосовано положення Основних правил інтерпретації класифікації товарів, Закону України "Про митний тариф України" і Митного кодексу України, та правомірно віднесено трансформатори до підкатегорії 8504 31 21 00 зі ставкою ввізного мита 0%.

Ухвалою від 24.09.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23.10.2020.

19.10.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити в його задоволенні. Відповідно п. 2 ст. 345 МК України, митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи, зокрема, щодо правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення. Чорноморською митницею Держмитслужби при організації перевірки ТОВ "Віндкрафт Україна" виконано вимоги пункту 3 частини 3 статті 345, статті 351 Митного кодексу України. В ході проведення перевірки було встановлено неправильне визначення коду товару при його ввезені на митну територію України за декларацією № UA508010/2017/003581 від 02.08.2017, замість товарної підкатегорії - "інші трансформатори вимірювальні для вимірювання напруги", (ставка ввізного мита 0%), ввезені трансформатори слід було декларувати за кодом (ставка ввізного мита 10%) як ємнісний трансформатор напруги з рідким діелектриком. Неправильне визначення коду товару призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті ввізного мита за митною декларацією на загальну суму 76 811,48 грн.; та заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів на загальну суму 15 362,30 гривень.

22.10.2020 відповідач надав до суду додаткові пояснення, які за змістом аналогічні відзиву на позовну заяву.

Підготовче засідання було відкладено на 16.11.2020 для виклику свідка.

16.11.2020 позивачем до суду подано відповідь на відзив, в якій позивач вказує, що при ввезенні товару в 2017 році до митної декларації були подані всі документи, зокрема, крім іншого, і експортна декларація постачальника країни походження товару № НС 0217321, де в графі 33 зазначається код 85 04 31 21 та технічний паспорт приладу. Акт про проведення огляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 02.08.2017 також засвідчує відповідачем про відсутність під час митного оформлення товарів порушення правил класифікації товарів з боку позивача. Тобто, позивач надав усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. Митницею не було виявлено під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів позивачем, отже, не заперечувала щодо зазначеної позивачем класифікації товарів. Позивач звертає увагу суду на те, що можливість митного контролю після завершення митного оформлення лише за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України. З огляду на викладене, на переконання позивача, відповідачем не доведено правомірність своїх дій щодо самостійного визначення коду товару, оскільки жодного експертного дослідження податковим органом не проводилося. На думку товариства, митницею не доведено, що неправильне встановлення кодів товарної номенклатури було здійснено у зв`язку з неповною або недостовірною інформацією, поданою позивачем.

Суд протокольною ухвалою від 16.11.2020 закрив підготовче провадження, та за письмовою згодою представників сторін розпочав розгляд справи по суті.

В подальшому в судовому засіданні оголошувались перерви до 30.11.2020, та до 21.12.2020.

18.12.2020 відповідачем подані до суду додаткові пояснення, з яких вбачається, що підставою для проведення перевірки послугувало наявна в базі митниці інформація щодо переліку митних процедур під час застосування АСАУР (Автоматизована система аналізу та управління ризиками), відповідно до якої одним із заходів необхідності обов`язкового контролю було визначення правильності класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД за МД № UА508010/2017/003581 поданою ТОВ "Віндкрафт Таврія" 02.08.2017. Відповідно до Стандартного правила 6.4. Додатка II до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Загальний додаток) митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, у тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірні, та ступеня такої перевірки". Із цього правила, зокрема, випливає, що для цільового добору конкретних операцій вибірка товарів, транспортних засобів чи документів з метою перевірки повинна грунтуватися на профілях ризику (пункт 7.1 Рекомендацій до Загального додатка до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (у зміненій редакції). Тобто, наведене стандартне правило передбачає, що поглибленій перевірці підлягають документи, стосовно яких спрацювала система управління ризиками, або документи, відібрані співробітниками митниці. Оскільки в АСАУР містилась інформація про ризики щодо правильності визначення коду УКТ ЗЕД, відповідно до наказу Чорноморської митниці Держмитслужби від 22.06.2020 № 128 було прийнято рішення про проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ "Віндкрафт Таврія" з питань дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при митному оформленні товару "вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ - 170 змінного струму з подвійною обмоткою, призначений для перетворення високої напруги мережі в низьку напругу, зручну для вимірювання" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UА508010/2017/003581. Відповідач звертає увагу суду на те, що декларантом не подавалась технічна документація на товар за вказаною митною декларацією, тому посадовими особами митниці під час перевірки було отримано інформацію інтернет-ресурсів з офіційного сайту виробника вищевказаного товару, яка містила інформацію, що у вимірювальному високовольтному ємнісному трансформаторі напруги тип: КGТ - 170 використовується рідкий діелектрик - мінеральна олія. Вказаний факт підтверджується також і технічною документацію на вказаний товар з перекладом на українську мову, наданий самим позивачем до матеріалів справи на вимогу суду. В технічній документації в розділі "Гарантовані технічні характеристики ємнісного трансформатора напруги" під порядковим номером 19 "ізолююче середовище" зазначено: занурений у масло. Плата принципової електричної схеми також містить характеристику: "зовнішній, занурений у масло, не містить поліхлорбіфенил" і сама описова частина вказаного трансформатора містить такі деталі як клапан відбору проб масла (6), індикатор рівня масла (7), кран для заправки масла (8). Відомості з наданої Технічної характеристики товару характеризують його як ємнісний трансформатор напруги з рідким діелектриком.

Представник позивача прибув в судове засідання, просить задовольнити позов.

Представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і заперечення, суд встановив наступне.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Україна" 02.08.2017 на підставі поданої митної декларації № UA 508010/2017/003581 було здійснено митне оформлення товару: Вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ-170 в кількості 3 шт. змінного струму, з подвійною обмоткою, призначений для перетворення високої напруги мережі в низьку напругу, зручну для вимірювання. Технічні характеристики: номінальна потужність - 10 ВА. Номінальна напруга змінного трифазного струму - 100В (низька напруга), 150кВ (висока напруга) Номінальна частота - 50 ГцО, країною походження Туреччина, за кодом УКТ ЗЕД 85043121.

Під час декларування декларантом було подано документи: в тому числі: митна декларація типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 № UA5080 10/2017/003581; договір про продаж обладнання та надання послуг для проекту вітроенергетики "Новотроїцька" від 14.12.2016 з додатковими угодами; додаток до договору - специфікація поставки на суму 724132,93 євро: інвойс від 24.07.2017 №057476 на суму 25149,15 євро; міжнародна товаро-транспортна накладна від 24.07.2017 А № 117014/В; пакувальний лист із зазначенням ваги даного товару; сертифікат про походження товару, №С 0450207 від 25.07.2017. В результаті декларування декларантом було сплачено наступні платежі до бюджету: - ПДВ ,20%, в розмірі 153622.95 грн. та застосовано нульову ставку митного тарифу.

Відповідно до наказу Чорноморської митниці Держмитслужби від 22.06.2020 № 128 було прийнято рішення про проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ "Віндкрафт Україна" з питань дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при митному оформленні товару "вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ-170 змінного струму з подвійною обмоткою призначений для перетворення високої напруги мережі в низьку напругу, зручну для вимірювання" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 № UA508010/2017/003581. В наказі вказано , що перевірка проводиться на підставі п. 7 ст. 336, п.3 ч.3 ст. 345 та статті 351 Митного кодексу України. Копія наказу з письмовим повідомленням про дату початку та місце проведення документальної невиїзної перевірки від 22.06.2020 №7.16-19/3 направлено платнику засобами поштового зв`язку рекомендованим листом із повідомленням про вручення за його юридичною (податковою) адресою та вручено 30.06.2020.

В ході проведення перевірки (02.07.2020) було встановлено наступне: Товар ("вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ-170 змінного струму з подвійною обмоткою") ТОВ "Віндкрафт Україна" задекларовано у товарній позиції 8504 групи 85 "електричні машини, обладнання та їм частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя": товарна підкатегорія - "інші трансформатори вимірювальні для вимірювання напруги", (ставка ввізного мита 0%).

Відповідно до Пояснень до УКТ ЗЕД, що затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428, до товарної позиції 8504 УКТ ЗЕД включаються "трансформатори електричні, статичні перетворювачі електричні (наприклад, випрямлячі), котушки індуктивності та дроселі".

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, які побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 з урахуванням внесених змін до Пояснень до УКТЗЕД (наказ ДФС України від 11.01.2019 №20).

Оскільки вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ-17 змінного струму з подвійною обмоткою, що ввезений ТОВ "Віндкрафт Україна" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 № UA 508010/2017/003581 за своєю характеристикою (відповідно до інформації зазначеної за офіційному сайті виробника являється ємнісним трансформатором напруги з рідким діелектриком, тому і розглядається у товарній під категорії (ставка ввізного мита 10%).

Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за №1372/21684, визначено графи митних декларацій, які заповнюються декларантом самостійно. Зокрема, графи 31, 33 та 47 митних декларацій, в яких наводяться дані про опис товару, код товару згідно УКТЗЕД та відомості про нарахування митних платежів, заповнюються декларантом. Отже, декларант самостійно вносить до митних декларацій відомості, зокрема, щодо опису товару, коду товару згідно з УКТЗЕД та розміру належних до сплати податків та, з моменту прийняття митної декларації до митного оформлення несе юридичну відповідальність за недостовірність таких відомостей.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари (частина 4 статті 69 Митного кодексу України).

Під час перевірки ТОВ "Віндкрафт Україна" встановлено порушення :

- правил 1,6 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, Закону України від 19 вересня 2013 №584-УІІ "Про митний тариф України" (зі змінами та доповненнями), частини 1 статті 69, частини 1, пункту 5 частини 8 статті 257 Митного кодексу України в частині невірної класифікації товару та визначення розміру ставки ввізного мита, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UА508010/2017/003581 на загальну суму 76811,48 грн.;

- пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів в періоді, за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UА508010/2017/003581 на загальну суму 15362,30 гривень.

Не погоджуючись з висновками акту документальної невиїзної перевірки, ТОВ "Віндкрафт Україна" надано до Чорноморської митниці Держмитслужби заперечення від 17.07.2020 №125 , до заперечення була додана копія митної декларації країни відправлення від 25.07.2017 №17341200ЕХ214210 із зазначення митного коду та лист виробника трансформаторів Emek Elektrik Endustrisi A.S. У запереченнях позивач послався на Пояснення до товарної позиції 8504: "...Деякі трансформатори призначені для конкретних цілей, наприклад, узгоджувальні трансформатори для узгодження повного опору одного кола з іншим і вимірювальні приладові трансформатори (трансформатори сили струму і напруги, комбіновані вимірювальні трансформатори), застосовувані для пониження або підвищення напруги чи сили струму до рівня приєднаного до них устаткування, наприклад, вимірювальних приладів, електричних лічильників або захисних реле." Класифікація товарів була проведена після консультацій з виробником і на основі УКТЗЕД та документів виробника. Також за Інформацією з відкритих джерел мережі інтернет наведено аналогічні приклади декларування подібних трансформаторів з кодом у Європейських країнах та країнах Євразійського економічного союзу.

За результатами розгляду заперечень, висновки акту перевірки залишено без змін листом від 24.07.2020, в якому митниця посилається на інформацію офіційного сайта виробника www.Emek.com.tr, ємнісні трансформатори напруги є масштабними вимірювальними перетворювачами і призначені для роботи в електричних системах змінного струму частоти 50 Гц. Головною відмінною рисою даних трансформаторів є те, що вторинна напруга пропорційно первинній напрузі. Таким чином, напруга ліній електропередач перетвориться з певним коефіцієнтом трансформації у вторинну. Відхилення при перетворенні (похибка) визначається класом точності вторинних обмоток. В основі принципу дії ємнісного трансформатора напруги лежить двоступеневе зниження напруги. Данні трансформатори напруги широко використовуються в системах передачі та дозволяють вимірювати первинну напругу з вторинних виходів залежно від номінальної первинної напруги та швидкості перетворення. Для забезпечення максимальної точності вимірювання, в конструкції подільника напруги використовується комбінований паперово-плівковий діелектрик, просочений синтетичною діелектричної рідиною. Дане поєднання дозволяє дотримуватися необхідне значення ємності у всьому діапазоні робочих температур від + 40 0 С до - 60 ° С. З огляду на вищезазначене, митниця зазначила, що "вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ - 170 змінного струму з подвійною обмоткою", ввезений ТОВ "Віндкрафт Таврія" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UAА508010/2017/003581 за своєю характеристикою являється ємнісним трансформатором напруги з рідким діелектриком, таким чином, не відповідає вимогам товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%) у зв`язку з чим включається до товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10%).

Чорноморською митницею Держмитслужби за висновками акту перевірки прийняті податкові повідомлення-рішення від 27.07.2020 №№, , які були в подальшому відкликані листом від 31.07.2020 № 7.16-08/1-19/13/5567 та складені і направлені позивачу нові податкові повідомлення-рішення від 31.07.2020 №, яким позивачу було збільшено суму зобов`язання зі сплати податку на додану вартість на 19202,88 грн. (з яких 15 362,30 грн. сума ввізного мита, 3 840,58 грн. штрафні санкції); від 31.07.2020 № , яким позивачу було збільшено суму зобов`язання зі сплати мита за товари, що ввозяться на територію України на 96 014,35 грн. (з яких 76 811,48 грн. податкове зобов`язання, 19 202,87 грн. штрафні санкції);

Позивач вважає, що податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню, тому звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституції та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно, у випадку звернення зацікавленої особи з позовом до суду, адміністративний суд повинен надати правову оцінку діям суб`єкта владних повноважень при прийнятті того чи іншого рішення та перевірити його відповідність критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які закріплені у статті 2 КАС України.

Доводити правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим відповідно до принципу змагальності суб`єкт господарювання має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо їх обґрунтованість заперечує.

Спірні відносини між сторонами регулюються положеннями Митного кодексу Украни, Податкового кодексу України.

Щодо доводів позивача про неправомірність проведеної перевірки, то суд приймає до уваги правову позицію Верховного Суду, сформульовану у постанові від 21.02.2020 по справі № 826/17123/18, відповідно до якої "незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства. Така правова позиція відповідає завданням та основним засадам адміністративного судочинства, закріпленим у статті 2 КАС України." Також Верховний Суд вказав, що "у разі якщо контролюючим органом була проведена перевірка на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято податкові повідомлення-рішення чи інші рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження після допуску платником податків посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки не є належним способом захисту права платника податків, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Належним способом захисту порушеного права платника податків у такому випадку є саме оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки."

Тому суд має перевірити та оцінити доводи позивача щодо неправомірності проведення відповідачем перевірки, відсутності підстав для її проведення.

Згідно з ч.1 ст.336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: 1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; 2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); 3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; 4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; 5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів; 6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; 7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

Отже, проведення документальних перевірок своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів є одною з форм митного контролю.

Частиною 1 ст. 345 МК України визначено, що документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, проводяться органами доходів і зборів з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 Податкового кодексу України.

Згідно зі ч. 3 ст. 345 МК України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі; законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України (ч. 6 ст. 345 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 351 МК України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

За приписами пункту 3 частини 3 статті 345 МК України митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи, зокрема, щодо правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товарів.

При цьому, ч. 2 ст. 351 МК України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі:

1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;

2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих органові доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Чинний аналіз змісту вищенаведених норм МК України дає підстави для висновку, що наказ про призначення документальної невиїзної перевірки обов`язково має містити визначені частиною другою статті 351 МК України підстави для її проведення, які зі змісту такого наказу можливо було б чітко ідентифікувати. Наданий суду наказ Чорноморської митниці Держмитслужби від 22.06.2020 № 128 не містить конкретної підстави для проведення перевірки позивача, є посилання лише на статтю 351 МК України.

Цей недолік не був усунений іншими документами перевірки. Як вбачається з акту перевірки, ніякої нової інформації, що стосується трансформаторів, митне оформлення яких завершено в 2017 році, митниця не отримувала ні від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, ні від виробників таких товарів, відсутні висновки акредитованих відповідно до законодавства експертів; також не надходила інформація від уповноважених органів іноземних держав про непідтвердження автентичності поданих митному органові документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Всі документи, які досліджувались при проведенні перевірки, подавались позивачем і при декларуванні товарів в 2017 році, нова інформація була отримана тільки з сайту виробника в інтернеті і стосувалась того, що в описі Ємнісних трансформаторів напруги виробник зазначив, що "Для забезпечення максимальної точності вимірювання, в конструкції подільника напруги використовується комбінований паперово-плівковий діелектрик, просочений синтетичною діелектричної рідиною. Дане поєднання дозволяє дотримуватися необхідне значення ємності у всьому діапазоні робочих температур від + 40 0 С до -60 ° С. Секції, виготовлені з паперово-плівкового діелектрика, збираються в пакети і поміщаються в порцелянову або композитну покришку, заповнену просочувальною рідиною…".

При цьому посилання в наказі лише на статтю 351 МК України не дає можливості ідентифікувати визначену вказаною нормою фактичну підставу для призначення документальної невиїзної перевірки позивача, що суперечить положенням МК України.

Відповідно до ст.352 МК України, посадовими особами митних органів під час проведення перевірок можуть бути використані: 1) документи, визначені цим Кодексом; 2) податкова інформація; 3) експертні висновки; 4) судові рішення; 5) отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; 6) інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.

Допитана в якості свідка в судовому засіданні інспектор ОСОБА_1 пояснила, що при декларуванні трансформаторів в 2017 році у митниці, яка входила в структуру ДФС України, виникали сумніви у правильності класифікації товарів, тому інформація про необхідність проведення документальної перевірки була передана до Головного управління ДФС України в Херсонській області, але перевірка так і не була проведена. Тільки після реорганізації органів ДФС, створення окремої структури ГУ ДПС у Херсонській області та митниці, у складі останньої був створений сектор митного аудиту, якому передані матеріали для проведення перевірки.

Суд вважає, що повідомлені свідком відомості не є підставою проведення документальної невиїзної перевірки позивача, а є внутрішніми відносинами податкових органів.

Доводи відповідача, наведені в додаткових поясненнях про те, що підставою для проведення перевірки послугувало наявна в базі митниці інформація щодо переліку митних процедур під час застосування АСАУР (Автоматизована система аналізу та управління ризиками), суд також оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що позивач вперше здійснює митне оформлення даного товару з даною країною походження за останній рік, не може бути підставою для призначення перевірки через три роки такого спрацювання системи АСАУР. Митній службі було необхідно було більш поглиблено перевірити документи позивача, які подавались при декларуванні, при необхідності витребувати додаткові документи, здійснити аналіз інформації, в тому числі з інформаційних баз Державної митної служби, якщо була обґрунтована підозра недотримання вимог законодавства України з питань митної справи, звернутись до експертів тощо.

Також не є підставою для проведенні невиїзної документальної перевірки той факт, що декларантом не подавалась технічна документація на задекларований товар за вказаною митною декларацією, оскільки вона і не витребувалась митницею. Також така технічна документація не була подана і на день проведення перевірки, тобто, не оцінювалась при складанні акту перевірки та прийнятті оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, а надана була тільки на вимогу суду.

Товариство подало повний пакет документів під час здійснення митного оформлення імпортованого позивачем товару , натомість інформація із сайту виробника жодним чином не підтверджує факту заявлення позивачем при митному оформленні товарів за митною декларацією від ІМ 40ДЕ від 02.08.2017 № UA508010/2017/003581 недостовірних вартісних показників товару, що призвело до заниження податкових зобов`язань Суд погоджується з тим, що митниця має право здійснювати митний контроль після завершення митного оформлення , але за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товару через митний кордон України було допущено порушення законодавства. Доводити наявність такої обґрунтованої підозри має відповідач.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що відповідачем не доведено наявності підстав для призначення документальної невиїзної перевірки позивача, що суперечить положенням МК України.

Щодо неправильності визначеного митним органом коду класифікації товару.

Даний спір між ТОВ "Віндкрафт-Україна" та Чорноморською митницею фактично виник щодо правильності визначення коду товару за УКТЗЕД. Позивачем було віднесено трансформатори до товарної підкатегорії 8504 31 21 00, а саме "інші трансформатори, потужністю не більш як 1 кВ, трансформатори вимірювальні, для вимірювання напруги". Чорноморська митниця Держмитслужби віднесла трансформатори до підкатегорії 8504 21 00 00 "трансформатори з рідким діелектриком, потужністю не більше, як 650 кВ А" зазначивши, що "Оскільки вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGT-170 змінного струму з подвійною обмоткою, що ввезений ТОВ "Віндкрафт Україна" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ UA508010/2017/003581 за своєю характеристикою (відповідно до інформації зазначеної на офіційному сайті виробника) являється ємнісним трансформатором напруги з рідким діелектриком, тому і розглядається у товарній під категорії (ставка ввізного мита 10%)".

Відповідно до ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД; органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Тобто, класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією, орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Крім того, процедуру ведення УКТЗЕД визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (Порядок №428). Згідно з п. 2 Порядку №428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій, та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації з урахуванням поданих документів, результатів митного огляду, технічних характеристик товарів, призначення.

Статтею 67 МК України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Так, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними під позиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про митний тариф України" від 19.09.2013 року №584-VII (Закон №584-VII) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів. Класифікація товарів здійснюється з врахуванням Основних правил інтерпретацій УКТЗД (додаток до Закону №584-VII).

Так, п. 1 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил.

Згідно п. 2 (a) Основних правил інтерпретацій УКТЗД будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного.

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 3 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

- (а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

- (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

- (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до п. 4 Основних правил інтерпретацій УКТЗД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно з п. 6 Основних правил інтерпретацій УКТЗД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД на основі характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, які побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Почснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 №401. Відповідно до Пояснень до товарної позиції 8504 УКТЗЕД включаються "трансформатори електричні, статичні (наприклад, випрямлячі), котушки індуктивності та дроселі".

Вимірювальний високовольтний ємнісний трансформатор напруги тип: КGТ - 170 змінного струму з подвійною обмоткою, що ввезений ТОВ "Віндкрафт Україна" за митною декларацією типу типу ІМ 40 ДЕ від 02.08.2017 №UА508010/2017/003581 за своєю характеристикою (відповідно до інформації відображеної на офіційному сайті виробника) являється ємнісним трансформатором напруги, в назві трансформатора відсутнє найменування рідкого діелектрика, цей матеріал навіть відсутній у складі товару, зазначається про комбінований паперово-плівковий діелектрик, просочений синтетичною діелектричної рідиною. Отже, відповідачем не доведено, що рідкий діелектрик є саме тим компонентом, який визначив основні властивості імпортованого позивачем товару, надаючи товару певну особливість.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_2 , який є технічним директором ТОВ "Віндкрафт Таврія", повідомив суд про те, що ввезені товариством трансформатори використовувались тільки для вимірювання первинної напруги, релейного захисту , їх неможливо використовувати в інших цілях, це не такі силові трансформатори, які відносяться до коду 8504 21 00 00, а є малопотужними 10 вольампер, ввезені трансформатори також відрізняються від інших типом перетворювання напруги. Щодо використання діелетрика, свідок пояснив, що у вимірювальному трансформаторі використовується паперово-плівковий діелектрик, просочений синтетичною діелектричною рідиною для захисту від повітря та вологи, вага діелектрика по відношенню до маси трансформатора не перевищує 0,5 %, тоді як в інших типах трансформаторів рідкий діелектрик це звичайні мінеральне масло, яким заливаються катушки, при цьому обсяг масла є значним до 40 % від маси самого трансформатора. Тому вважає, що класифікація таких товарів проводиться таким чином, що перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис.

Суд дійшов висновку, що критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо. Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та функціонального призначення.

Згідно Пояснень до товарної позиції 8504 УКТЗЕД деякі трансформатори призначені для конкретних цілей, наприклад, узгоджувальні трансформатори для узгодження повного опору одного кола з іншим і вимірювальні приладові трансформатори (трансформатори сили струму і напруги, комбіновані вимірювальні трансформатори), застосовувані для пониження або підвищення напруги чи сили струму до рівня приєднаного до них устаткування, наприклад, вимірювальних приладів, електричних лічильників або захисних реле.

Основними кількісними характеристиками трансформатора напруги, є номінативна первинна напруга , номінативна вторинна напруга, а також клас точності .

Ввезені позивачем трансформатори мають призначення - вимірювати напругу, основне завдання ємнісних трансформаторів напруги - комерційний облік електроенергії, а також передача сигналу вимірювальної інформації приладам, пристроям захисту і управління.

Висновки митниці про віднесення товарів до товарній підкатегорії "трансформатори з рідким діелектриком, потужністю не більше, як 650 КвА" , суд вважає помилковими, оскільки наявність рідкого діелектрика не доведено, крім того, ця обставина не може бути безумовною та єдиною підставою для того, щоб ці трансформатори не відносити до трансформаторів вимірювальних для вимірювання напруги, а відносити до трансформаторів з рідким діелектриком.

Суд приймає до уваги також наданий позивачем лист виробника, який також підтверджує правильність визначеного позивачем коду товару.

Класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Суд вважає, що у випадку виникнення сумнівів щодо визначення коду товару, митний орган мав право провести експертне дослідження, але цього не було зроблено.

Враховуючи викладене вище, а також враховуючи характеристики та назви задекларованого позивачем товару, суд погоджується з доводами позивача про те, що код товару, визначений ТОВ, більш конкретно описує цей товар та відповідно до припису підпункту "а" пункту 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД дає підстави вважати, що саме код товару, визначений позивачем, є правильним.

Суд не приймає до уваги посилання представника відповідача на те, що перед декларуванням представником товариства подавалась інша декларація з іншими відомостями, яка була відкликана, оскільки даний факт не був досліджений при проведенні перевірки, а був виявлений вже при судовому розгляду. Отже, на формування податкових повідомлень-рішень він не вплинув.

Аналіз вищенаведених норм, з урахуванням оцінки обставин справи, свідчить про безпідставність спірних податкових повідомлень-рішень митного органу внаслідок не доведення останнім наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою після завершення процедури митного оформлення.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суд зазначає, що під час розгляду справи, було надано належну оцінку доказам, наданих сторонами.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Враховуючи викладене, позов задовольняється.

Керуючись ст..ст. 139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Задовольнити позов товариства з обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Таврія" .

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 31.07.2020 року:

- № про збільшення товариству з обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Таврія" суми грошового зобов`язання зі сплати мита за товари, що ввозяться на територію України на 96014,35 грн.;

- № про збільшення товариству з обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Таврія" суми грошового зобовязання з податку на додану вартість на 19202,88 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби () на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Віндкрафт Таврія" () судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн..

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 31 грудня 2020 р.

Суддя В.В. Хом`якова

кат. 108020000