Справа № 761/18224/19
Суддя: Юзькова О. Л.
Дата ухвалення: 2020-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/24/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарях Горюк В.А., Буцан Р.О.,

за участі

представників позивача Коротя Р.О., Коротя А.Р.,

представника відповідача Ткаленко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом, зважаючи на наступне. 18.04.2019 р. Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було винесено постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 76 800,00 грн. Зазначена постанова є протиправною та підлягає скасуванню. Відповідач зазначив у постанові, що ОСОБА_1 не виконала вимоги припису, а саме не допустила посадову особу ДАБК на об`єкт будівництва квартира АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Так, ніякого недопущення не було. Позивач, не дивлячись на те, що жодним чином не порушувала жодних будівельних норм, допустила інспектора до квартири та проводити фіксацію за допомогою креслення. Крім того, жодних будівельних робіт у квартирі, придбаної за договором купівлі - продажу, позивачем н ведеться. Також, представником позивача зазначено, що ОСОБА_1 є власником лише Ѕ частини квартири і не уповноважена здійснювати дії відносно іншої частини квартири. Крім того, суб`єктом адміністративного правопорушення у даному випадку є замовник будівництва, проектувальник, підрядник та експертні організації. За таких обставин представник позивача просить суд визнати протиправною та скасувати винесену 18.04.2019 р. департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого округу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) постанову № 26/19 про притягнення ОСОБА_1 о адміністративної відповідальності, яка передбачена ч. 1 та ч. 2 ст. 188 - 42 КУпАП.

Провадження у даній справі відкрито 21.05.2019 р., відповідно до положень ст. ст. 12,260 КАС України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Від представника відповідача надійшов відзив на позов де зазначено наступне. Відповідно д о п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 р. підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; перевірка виконання суб`єктів містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно - будівельного контролю. Під час проведення такої перевірки, відповідно до п. 11 Порядку, посадові особи органів державного архітектурно - будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, підлягають обов`язковому дослідженню. Так, в своєму зверненні ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» виробничо - обслуговуючий підрозділ «Златоуствіська» зазначило, що обслуговує будинок АДРЕСА_2 і до нього надходять скарги мешканців, що в квартирі НОМЕР_1 здійснюються роботи з перепланування та втручання у несучі конструкції будинку власником - ОСОБА_1 . Позивачем фізично не було допущено посадову особу Департаменту до об`єкту перевірки та не надано документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно - будівельного контролю щодо об`єкту будівництва. Посадовою особою складено відповідний акт та 12.03.2020 р. видано припис на усунення порушення вимог законодавства та складено протокол про адміністративне правопорушення. Зазначений приписне був оскаржений позивачем. З доказів (відеофіксації) вбачається, що позивач словесно допускала посадову особу Департаменту до квартири, проте у помешкання перебувала агресивна собака без намордника, який постійно гавкав та не реагував на команди позивача. ОСОБА_1 не реагувала на прохання посадової особи Департаменту прибрати собаку. За результатами перевірки, враховуючи виявлені порушення, за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

У відповіді на відзив представник ОСОБА_1 вказав на таке. Відсутність доказів проведення будівельних робіт, що їх здійснює позивач підтверджується рішенням Шевченківського районного суду м. Києва. Крім того, відповідач фактично визнав доводи ОСОБА_1 про допуск до помешкання, а відео свідчить про те, що інспектор повідомив, що не зайде до квартири без здійснення без фотофіксацфії, а не у зв`язку із наявністю собаки.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити.

Представник відповідача заперечував щодо задоволення позову, оскільки при винесенні оскаржуваної постанови не було порушено вимог чинного законодавства України.

Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Встановлено і не заперечується сторонами, що директором Департаменту з питань Державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва винесено постанову № 26/9 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 188-42, частиною 2 статті 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн.

У постанові зазначено, що ОСОБА_1 не виконала вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.03.2019, а саме: не допустила посадову особу Департаменту на об`єкт : « АДРЕСА_4 » для проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та не надала необхідних для проведення перевірки документи.

За таких обставин, як свідчить оскаржувана постанова, ОСОБА_1 порушила підпункт «а» пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністерства України від 23.05.2011 р. № 553.

При цьому, як свідчать матеріали справи, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення розглянуто акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 08.04.2019 р., протокол про адміністративне правопорушення.

Так, за положеннями ч. 1 ст. 188-42 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю, передбачає відповідальність за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Так, відповідно до ч. 1 чт. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право : усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до п. а п.п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про містобудівну діяльність» та безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню, як це визначено п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.

Відповідно до п. 11 Порядку (із відповідними змінами) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що полягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок на накладати штрафи відповідно до закону; в разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Встановлено, і це підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, позивачу ОСОБА_1 належить на підставі договору купівлі - продажу від 20.07.2018 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пацьора Г.Ю. Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 .

Як свідчать матеріали справи, 12.03.2019 р. відповідачем було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм , державних стандартів і правил ОСОБА_1 у зв`язку із тим, що остання не допустила посадову особу державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкт будівництва -«Квартира АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки».

За даним приписом позивач мала в термін до 26.03.2019 р. усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом забезпечення 26.03.2019 р. о 10 год. 30 хв. доступу посадовим особам органу державного будівельно-

Так, підстави для проведення позапланової перевірки, в розумінні п. 7 Порядку, є зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування діяльності вимог приписів органів державного архітектурного-будівельного контролю на АДРЕСА_4 для проведення позапланової перевірки та надання документів необхідних для проведення документів, а саме: паспорту, довідку про присвоєння ідентифікаційного номера, технічний паспорт, проектну документацію на об`єкт будівництва, розроблену та затверджену в установленому законом порядку.

Так, як вбачається з матеріалів справи, 23.03.2019 р. директором Департаменту відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 533 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» та на підставі вимог припису про усунення порушень від 12.03.2019 р. видано направлення для проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм правил за адресою: АДРЕСА_4 . Строк направлення з 26 лютого 2019 р. по 12 березня 2019 р.

Направлення на перевірку отримано позивачем 26.03.2019 р., що не оспорюється представником ОСОБА_1 ..

Представник відповідача зазначив, що посадову особу Департаменту не було допущено до квартири АДРЕСА_1 , що було зафіксовано у встановленому законом порядку та в подальшому відносно ОСОБА_1 винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

Так, 08.04.2019 р. складено акт за результатами проведення перевірки планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт де ОСОБА_1 зазначено про незгоду з усім викладеним, оскільки її Ѕ частина квартири, яка їй належить не є об`єктом будівництва.

08.04.2019 р. посадовою особою відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення, з якого вбачається, що ОСОБА_1 не виконала вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 12.03.2019 р., а саме: не допустила посадову особу Департаменту до об`єкта та не надала необхідних документів для проведення перевірки.

При цьому, як свідчить протокол про адміністративне правопорушення у поясненнях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 зазначила, що надала доступ посадовій особі до квартири та документи на підтвердження права власності - Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

Також позивачем зазначено, що інспектор відмовився проходити у квартиру.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 280 КУпАП передбачено обов`язок зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За приписами ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Так, як вбачається з оскаржуваної постанови, остання винесена після розгляду матеріалів справи: акт, складений за результатами проведення перевірки планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 08.0.2019 р.; протоколу про адміністративне правопорушення від 08.04.2019 р.

Разом з тим, матеріали надані представником відповідача, не містять відомості про те, що доводам, поясненням позивача надано було належну оцінки під час розгляду Департаментом справи.

Також відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили проте, що квартира АДРЕСА_1 є об`єктом будівництва.

В основу рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, і це не оспорювалось представником відповідача, було покладено виключно інформацію, викладену в акті від 08.04.2019 р. та 08.04.2019 р.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним та обґрунтованим і не може базуватися на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до ст. 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і може прийняти рішення про скасування постанови і закриття справи.

За приписами ч. 3 ст. 286 КАС України з наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З огляду на вищенаведене, обставини встановлені в судовому засіданні, приписи ст. 286 КАС України, вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в частині скасування постанови.

Зважаючи на викладене та керуючись Конституцією України, ст. ст. 77, 242, 250, 286, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322 КАС України, ст.ст. 9, 122, 251, 247,258, 280 КУпАП, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити частково.

Скасувати винесену 18.04.2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) постанову № 26/19 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 та ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя