Справа № 478/1733/20
Суддя: Томашевський О. О.
Дата ухвалення: 2020-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 478/1733/20 Пров.№ 2-а/478/18/2020
У Х В А Л А

30 грудня 2020 року смт. Казанка
Казанківський районний суд Миколаївської області в складі судді Томашевського О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, третя особа: поліцейський 2 роти 2 взводу 2 батальйону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровської області капрала поліції Дудніка Олександра Юрійовича, про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та відшкодування моральної (немайнової) шкоди, завданої неправомірними (протиправними) діями суб`єкта владних повноважень,
Розглянувши матеріали позову, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Позивачем ОСОБА_1 заявлені вимоги, в тому числі, що стосуються визнання незаконними дії поліцейського ОСОБА_2 , які полягали в неодноразових прибуттях до помешкання позивача з метою вручення постанов та залишення аркушів паперу з рукописним текстом, які містять погрози збільшити суму штрафу. Як зазначив позивач, вказані дії було вчинено поліцейським шляхом перевищення службових повноважень, та не у наданий законодавством спосіб.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Згідно з п.2 ч.1 ст.4 КАС України публічно-правовий спір - спір, зокрема: у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.
Основними ознаками публічно-правових відносин називають: обов`язкову участь у цих відносинах суб`єкта, який наділений публічно-владними повноваженнями; підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб`єкту владних повноважень (що проявляється у можливості суб`єкта владних повноважень вирішувати питання про права і обов`язки підпорядкованої особи); імперативність публічно-правових відносин; домінування публічно-правового інтересу у цих відносинах.
Адміністративно-правовий спір має певні ознаки. Такі спори виникають у сфері державного управління, в процесі здійснення органами виконавчої влади своїх управлінських функцій. Для цих спорів характерно особливе становище його суб`єктів (учасників спірного правовідношення). Обов`язковим учасником адміністративно-правового спору є наділений владними повноваженнями орган виконавчої влади, місцевого самоврядування, посадові особи, наділені державно-владними повноваженнями. Адміністративно-правовий спір має особливий предмет, що пов`язано з широтою і різноплановістю діяльності управлінського характеру.
Обов`язковою ознакою позовної форми захисту права в адміністративному суді має бути наявність спору про право публічне, тобто спору про права і обов`язки в публічних правовідносинах.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Разом з цим, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду є його дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Таким чином, дії поліцейського ОСОБА_2 , які полягали в неодноразових прибуттях до помешкання позивача з метою вручення постанов та залишення аркушів паперу з рукописним текстом, що містять погрози збільшити суму штрафу не можуть вважатися такими, що відносяться до публічно-владних повноважень (управлінських функцій) останнього, оскільки здійснювалися поза межами робочого часу, та з перевищенням службових повноважень, про що вказано в позовній заяві.
Крім того, звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач визначив відповідачем юридичну особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте за позовними вимогами вказує, що відповідати за рішення та дії повинна саме третя особа.
З цього приводу, суд вважає, що позивач повинен визначити точний склад та статус учасників судового процесу, зокрема особу або осіб, які на його думку повинні відповідати за пред`явленим позовом та визначитися із рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача, які стосуються публічно правових відносин.
Також, позивач ОСОБА_1 просить суд визнати незаконними (протиправними) рішення поліцейського ОСОБА_2 , які полягали у притягненні його до адміністративної відповідальності. При цьому не вказує, які саме рішення суб`єкта владних повноважень він просить суд скасувати.
Крім цього, відповідно до вимог ст.269 КАС України, у справах, визначених ст.ст.273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).
Згідно із ч.1 ст.168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч.ч.1, 2 ст.160 КАС України).
Із наведеного слідує, що кожна особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, зміст якої має відповідати вимогам ст.160, 161 КАС України.
Разом із тим, як слідує із отриманих матеріалів, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду не з позовною заявою, а із адміністративним позовом, що чинними нормами КАС України не передбачено.
Крім того, ч.1 ст.161 КАС України також передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другої цієї статті.
З огляду на викладене, позивачу необхідно подати належним чином оформлену позовну заяву, її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.
Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Частиною 5 ст. 161 КАС України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.
Всупереч наведеним нормам до позовної заяви не було надано доказів про сплату судового збору.
В адміністративному позові позивач зазначив, що він не повинен сплачувати судовий збір відповідно до вимог п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», тому просив суд звільнити його він сплати.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Згідно з п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У відповідності до п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.
Відповідно до ч. 5 ст. 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.
Зміст цієї норми вказує на те, що позовну вимогу про відшкодування шкоди заявлену в адміністративному судочинстві обов`язково зумовлює вимога про вирішення публічно-правового спору (наприклад визнання протиправними рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень). В такому випадку вимога про відшкодування шкоди не є об`єктом, за який справляється судовий збір. Водночас за вимогу, яка її зумовлює, такий платіж сплачується.
Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 березня 2020 року по справі №597/664/18, подібні висновки щодо застосування зазначених норм права містяться в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 02.05.2019 року (справа №9901/167/19) та Верховного Суду від 13.03.2018 року (справа №820/5268/17).
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином в частині позовних вимог про визнання незаконними (протиправними) дій, позивач не є особою, яка звільнена від сплати судового збору в розумінні п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір».
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для застосування пільг за наведеної вимоги по сплаті судового збору відповідно до п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір».
Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102,00 гривень.
Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за подання цього позову за вимоги про визнання незаконними (протиправними) дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності у розмірі 840,80 грн. (2102,00 * 0,4 = 840,80) за кожну окрему вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
В той же час, згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Як зазначає позивач у позові, рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 26.05.2020 року скасовано постанову поліцейського 2 роти 2 взводу 2 батальйону ППП в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровської області капрала поліції Дудніка О.Ю. серії АР № 897007 від 01.03.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КУпАП.
Наведене свідчить про те, що позивач звернувся до місцевого суду як адміністративного з відповідною позовною заявою з пропуском встановленого чинним законодавством строку для такого звернення.
Обґрунтовуючи причини пропуску строку, ОСОБА_1 посилається на те, що ним було подано позовну заяву в межах встановленого строку звернення до суду, проте помилково в порядку ЦПК України, у зв`язку з чим, ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 29.10.2020 року провадження у цивільній справі за його позовом про визнання незаконними (протиправними) дії та відшкодування моральної (немайнової) шкоди було закрито, та роз`яснено йому право звернутися з аналогічним позовом до адміністративного суду. Повний текст ухвали суду було складено та підписано 05.11.2020 року.
В той же час, суд вважає що підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказані ним у заяві, є неповажними, враховуючи ту обставину, що ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом лише 03.12.2020 року, тобто фактично через місяць з моменту складення повного судового рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 29.10.2020 року.
Таким чином, ОСОБА_1 необхідно додатково обґрунтувати підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, зокрема, надати докази фактичного отримання ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 29.10.2020 року.
За правилами, визначеними ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За наведених обставин, суд дійшов висновку, що позов необхідно залишити без руху, для усунення вказаних недоліків.
Керуючись ст. 169 КАС України, суд,
П о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за вимогу про стягнення моральної (немайнової) шкоди, завданої неправомірними (протиправними) діями суб`єкта владних повноважень.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, третя особа: поліцейський 2 роти 2 взводу 2 батальйону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровської області капрала поліції Дудніка Олександра Юрійовича, про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та відшкодування моральної (немайнової) шкоди, завданої неправомірними (протиправними) діями суб`єкта владних повноважень - залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позову, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, позов буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 30 грудня 2020 року.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області О.О.Томашевський