Справа № 165/2074/19
Суддя: Ференс-Піжук О. Р.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 165/2074/19
провадження №2-а/165/4/20
НОВОВОЛИНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 грудня 2020 року м. Нововолинськ
Нововолинський міський суд Волинської області в складі:
головуючого судді Ференс-Піжук О.Р.,
з участю секретаря Пилипчук М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Нововолинська Волинської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,
ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування постанови начальника відділу державного архітектурного-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчика Сергія Миколайовича №11 по справі про адміністративне правопорушення від 31 липня 2019року.
Вимоги мотивує тим, що 31 липня 2019 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчиком Сергієм Миколайовичем, прийнято постанову №11 про справі про адміністративне правопорушення, якою визнано його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400,00грн. Зазначену постанову вважає протиправною та такою, що підлягає скасуванню. Вказує, що об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері безпеки будівництва. Безпосередній об`єкт - встановлений порядок будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд, їх проектування, розміщення та експлуатації. Стверджує, що порушень, про які вказано в постанові, він не допускав. Зазначає, що відповідно до ст.96 КУпАП у постанові повинно було чітко зазначено, яке саме порушення вчинила особа при будівництві чи реконструкції якого об`єкта. Пояснив, що ТОВ «ХАН-ЕЛЕКТРОБАУ Україна» з 2015 року здійснює реконструкцію головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вулиці Шахтарській, 39-А в місті Нововолинську Волинської області. 17 червня 2015року Управлінням ДАБІ у Волинській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт.
Проектна документація розроблена ТОВ «ТЕХНОЛЕКС ІНЖИНІРИНГ» в 2015 році, про що вказано в декларації та протоколі про адміністративне правопорушення від 26 липня 2019року.
У відповідності до ст.280 КУпАП «Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи».
На думку позивача у оскаржуваній постанові відсутнє будь-яке обґрунтування доведеності його вини у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.96 КУпАП., також відсутні дані про те, що саме позивач у силу своїх посадових прав і обов`язків, зобов`язаний був контролювати чи виконувати всі дії, які вказані в описі суті правопорушення.
Зазначає, що у постанові в частині опису обставин правопорушення начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчик С.М. вказує, що ОСОБА_1 , як посадова особа вчинив правопорушення, а саме: «Для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані для проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Завдання на проектування затверджено 15.09.2014р., а містобудівні умови та обмеження видані відділом містобудування та архітектури 25.02.2015р., технічні умови були видані 31.03.2015р. та 15.01.2016р.». Також зазначено, що «Завдання на проектування не затверджено замовником та не погоджено проектувальником (відсутня печатка)». Із наведеного, не вбачається порушення. Відповідач сам собі суперечить, зазначаючи, що «завдання на проектування затверджено» та «завдання на проектування не затверджено».
Також вказує, що у постанові зазначено, що «Авторський нагляд здійснюється відповідно до договору із замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду». Вказує, що він не виступає генеральним проектувальником і не є його уповноваженою особою, таким чином, відсутність наказу на підприємстві не означає його відсутність взагалі. У відповідності до визначення, передбаченого Порядком розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, генеральний проектувальник - проектувальник, який за згодою замовника залучає до виконання робіт третіх осіб.
Відповідач вказує, що в матеріалах, наданих для перевірки відсутня інформація, що генпідрядник (підрядник) має ліцензію з відповідним переліком видів робіт. У протоколі від 26.07.2019р. відповідач перераховує підрядників, які здійснювали будівництво об`єкта. Позивач не несе відповідальності за інших суб`єктів господарювання, так як юридична відповідальність має індивідуальний характер. Між ТОВ «ХАН-Електробау Україна» та підрядниками, вказаними в протоколі, укладено договори підряду. Таким чином, саме підрядник несе відповідальність за дотримання ним вимог чинного законодавства, в тому числі за наявність ліцензії на відповідний перелік робіт.
Наголошує, що відповідач зазначає неналежне оформлення виконавчої документації. Наприклад, зазначено, що загальні журнали не підписані головним інженером проекту. У відповідності до ДБН А.3.1-5:2016 загальний журнал робіт веде особа, відповідальна за будівництво об`єкта (виконавець робіт, старший виконавець робіт) і заповнює його з першого дня роботи на об`єкті особисто або доручає керівникам змін. Спеціалізовані будівельні організації ведуть спеціальні журнали робіт, що знаходяться у відповідальних осіб, які виконують ці роботи. По закінченні робіт спеціальний журнал передається генеральній будівельній організації. Вказує, що ведення загального журналу та інших журналів не входить до його компетенції.
Відповідач вказує на відсутність наказів про призначення відповідальних осіб, проте не зазначено, яких саме відповідальних осіб.
Вказівка у оскаржуваній постанові лише наДБН А.3.1.-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на думку позивача взагалі не відображає наявність самого факту порушення та зовсім не конкретизує його складу.
Вважає, що в порушення ч. 2 ст. 283 КУпАП відповідач при постановленні постанови не вказав суті адміністративного проступку, постанова не містить опису тих протиправних дій та обставин, які нібито вчинив правопорушник, де, коли та за яких умов, у чому саме полягають його винні дії, а містить лише посилання на статті, що є неприпустимим, а відтак оскаржувана постанова не відповідає вимогам ч. 2 ст. 283 КУпАП.
Зазначає, що при постановленні постанови, не розглядалося питання про його майновий стан, наявність на його утриманні дружини та дитини, не з`ясовувались обставини, що пом`якшують відповідальність.
Стверджує, що роботи по реконструкції та будівництву ведуться з 2015року. Проектна документація затверджена в 2015 році. Безпідставним є посилання відповідача на порушення позивачем Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом №45 від 16.05.2011р. Вважає, що у даному даному випадку пропущено строк притягнення до адміністративної відповідальності згідно із ст. 38 КУпАП.
Вважає, що у протоколі про адміністративне правопорушення від 26 липня 2019року та постанові №11 від 31 липня 2019року року відсутній такий обов`язків реквізит як - місце й час учинення адміністративного правопорушення, що є додатковою підставою для скасування постанови №11 від 31 липня 2019 року.
Позивач категорично не погоджується із прийнятим рішенням, вважає, що дії начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчика С.М. є протиправними, а вказана постанова № 11 від 31.07.2019 року такою, що підлягає скасуванню.
У судове засідання позивач не з`явився, його представник адвокат Якименко З.С. подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати у їх відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав наведених у позові, просить розглянути справу за наявними матеріалами, позов підтримують в повному обсязі.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності, у задоволенні адмвнвстративного позову просить відмовити.
За заявою представника позивача, ухвалою Нововолинського міського суду Волинської області від 18.10.2019 провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення зупинено до набрання законної сили судовим рішенням за результатом розгляду Волинським окружним адміністративним судом адміністративної справи №140/2514/19 за позовом ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Ухвалою Нововолинського міського суду Волинської області від 10.08.2020 поновлено провадження у справі.
Рішенням Волинського окружного адмінстративного суду від 05 листопада 2019 року (а.с.61-68), яке постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2020 року залишено без змін (а.с.69-75), в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю ХАН-Електробау Україна до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відмовлено повністю. Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що 26 липня 2019 року Відділом державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області складено акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема: перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (БлокА) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по елеткроскладанню на вулиці Шахтарській, 39-А у місті Нововолинську, перша черга будівництва» (а.с.16-24).

Перевірка була проведена в присутності директора ТзОВ «Хан-Електробау Україна», який підписав акт перевірки без будь-яких пояснень або заперечень та один його примірник отримав, про що свідчить його підпис в акті перевірки Будь-яких зауважень щодо акту перевірки від позивача на адресу Відділу ДАБК Нововолинської міської ради не надходило.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно з частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частин другої, третьої статті 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Судом встановлено, що відповідачем за результатами проведеної планової перевірки зафіксовано ряд порушень вимог законодавства в сфері містобудування, допущених позивачем, а саме: назва об`єкта в містобудівних умовах та обмеженнях не відповідає назві об`єкта в завданні на проектування; завдання на проектування не затверджено замовником та не погоджено проектувальником (відсутня печатка); завдання на розробку матеріалів ОВНС не затверджено замовником, відсутні дати погодження та затвердження завдання; заява про наміри не підписана замовником та не погоджена в органі місцевого самоврядування; авторський нагляд здійснюється відповідно до договору замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутній журнал авторського нагляду, відсутня інформація про відвідування об`єкта архітектури представниками авторського нагляду згідно з планом-графіком; загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутня інформація про те, що особа, що здійснює технічний нагляд проводить перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів (відсутні відмітки в загальному журналі робіт, відсутні підписи в актах про закриття прихованих робіт); загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, що здійснює технічний нагляд; в матеріалах наданих для проведення перевірки відсутня інформація, що генпідрядник (підрядник) має ліцензію з відповідним переліком видів робіт.

Також зафіксовано, що виконавча документація за результатом виконаних будівельних робіт оформлена неналежним чином та не у повному обсязі: загальні журнали робіт не підписані головним інженером проекту та особою, що здійснює технічний нагляд. Деякі загальні журнали робіт не відповідають додатку А ДБН; оформлені не всі спеціальні журнали з окремих видів робіт (наявні журнали не підписані головним інженером проекту та особою, хто здійснює технічний нагляд); відсутній журнал вхідного контролю; відсутній журнал авторського нагляду; не підписані акти про закриття прихованих робіт представником проектної організації та представником технічного нагляду; відсутні акти на закриття прихованих робіт визначених робочою документацією; відсутні акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій; відсутні акти випробувань систем, мереж та обладнання; відсутні накази про призначення відповідальних осіб; на об`єкті будівництва неналежний контроль якості виконання будівельних робіт та їх результатів; на даний час закінчений будівництвом об`єкт експлуатується без прийняття в експлуатацію.

Вказане є порушенням статей 26, 29, 31, частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», статті 7 «Про ліцензування видів господарської діяльності», пункту 12 Постанови КМУ від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», пункту 12 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури»; Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45; ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд»; ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Дані порушення зафіксовані актом перевірки від 26.07.2019, який підписано директором товариства без будь-яких зауважень.

26 липня 2019 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчиком С.М. за результатами проведення планового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 26.07.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно директора ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» ОСОБА_1 за частиною 1 статті 96 КУпАП (а.с.9-10) та 31 липня 2019 року прийнято постанову №11, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього штраф в розмірі 3400,00 гривень (а.с.6-8).

У разі виявлення порушень вимог законодавства в сфері містобудування органи державного контролю наділені правом на складання відповідних протоколів про правопорушення в сфері містобудівної діяльності та за наслідками розгляду відповідних протоколів виносять постанови про притягнення винних осіб до відповідальності, що мало місце в даному випадку.

На думку суду, відповідач належними та допустимими доказами довів правомірність своїх дій щодо проведення планової перевірки та складання за її наслідками відповідних документів: акту перевірки, протоколів про правопорушення в сфері містобудування, та за наслідками розгляду справи - постанови про накладення штрафу в сфері містобудівної діяльності.

Суд вважає, що не підлягають до задоволення вимоги позивача про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудування від 31.07.2019 №11, враховуючи наступне.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Статтею 2 зазначеного Закону визначено види відповідальності, яку несуть суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи.

Згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність в сфері містобудування» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначено Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 (далі Порядок № 903).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 903, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 903 генеральний проектувальник: залучає у разі необхідності для здійснення авторського нагляду субпідрядні проектні організації, які брали участь у розробленні окремих розділів проектної документації об`єкта архітектури; здійснює відповідно до договору про розроблення проекту об`єкта архітектури авторський нагляд за підготовкою робочої документації або окремих її розділів у тому разі, коли така документація розробляється іншим суб`єктом архітектурної діяльності; утворює групу авторського нагляду з числа розробників проекту або уповноважених осіб, на яку покладається здійснення авторського нагляду. До здійснення авторського нагляду за виконанням окремих видів будівельних робіт можуть залучатися представники проектних організацій, які не брали участі у проектуванні. Склад групи авторського нагляду затверджується генеральним проектувальником на весь період будівництва. Інформація про склад зазначеної групи надсилається замовнику.

Пунктом 5 Порядку № 903 визначено, що особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устаткування і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

Крім того, згідно з ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» під час будівництва здійснюється державний та виробничий контроль, авторський та технічний нагляд.

Виробничий контроль якості виконання будівельних робіт включає:а) вхідний контроль проектної документації; б) вхідний контроль конструкцій, виробів, матеріалів та устаткування; в) операційний контроль будівельних процесів; г) приймальний контроль будівельних робіт та їх результатів.

Результати операційного контролю заносяться до загального журналу робіт.

Під час приймального контролю проводиться перевірка якості відповідальних конструкцій та закінчених будівельних робіт, в тому числі прихованих. Приймання прихованих робіт здійснюється безпосередньо перед виконанням наступних робіт, які їх закривають, про що складається акт за формою, наведеною у додатку В.

В усіх випадках забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт та відповідальних конструкцій.

Приймальний контроль здійснюється за участю представників будівельної організації, технічного нагляду замовника та авторського нагляду (у випадках, передбачених договором про авторський нагляд).

Результати приймального контролю фіксуються в загальному журналі робіт, в актах на закриття прихованих робіт, актах проміжного прийняття відповідальних конструкцій та інших документах-за наявності вимог нормативних документів на конкретні види будівельних робіт.

Тобто, виходячи із норм вищевказаних нормативних актів замовник на протязі всього будівництва повинен забезпечити технічний і авторський нагляд.

Вказаний авторський та технічний нагляд повинен бути не формальний, виходячи із наведених норм, повинен включати в себе цілий комплекс заходів, які мають бути дотримані під час будівництва.

Підтвердженням фактичного здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва, можуть бути саме відповідні відомості, внесені до відповідних журналів та актів, чого в даному випадку позивачем забезпечено не було.

Як встановлено в судовому засіданні, підставами для прийняття постанови 31.07.2019 №11 стало те, що авторський нагляд здійснюється відповідно до договору замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутній журнал авторського нагляду, відсутня інформація про відвідування об`єкта архітектури представниками авторського нагляду згідно з планом-графіком; загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутня інформація про те, що особа, що здійснює технічний нагляд проводить перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів (відсутні відмітки в загальному журналі робіт, відсутні підписи в актах про закриття прихованих робіт); загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, що здійснює технічний нагляд що є порушенням ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Вказані порушення зафіксовані в акті перевірки.

Суд, враховуючи вищевикладене, погоджується із висновками відповідача про те, що позивачем за наявності виявлених порушень не забезпечено належного авторського та технічного нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, 1-а черга будівництва», чим порушено вимоги статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», а відтак у відповідача були законні підстави для винесення зазначених постанов та накладення штрафів на позивача в сфері містобудування згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність в сфері містобудування».

У даному випадку, факт укладення відповідних договорів за наявності виявлених порушень вимог чинного законодавства при здійсненні авторського та технічного нагляду не дає суду підстав вважати, що такий нагляд позивачем на даному об`єкті було дотримано.

Інші докази, наявні в матеріалах справи, не підтверджують твердження позивача про зазначені обставини, а навпаки їх спростовують.

Більше-того, будівництво тривало певний проміжок часу і в позивача були відповідні можливості для усунення порушень законодавства в сфері містобудування, однак він вказаного не зробив.

Пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (далі - об`єкти) визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011№ 461 (далі Порядок № 461).

Пунктами 11, 12 Порядку 461 визначено, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (далі - об`єкти) визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011№ 461 (далі Порядок № 461).

Пунктами 11, 12 Порядку 461 визначено, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як слідує з матеріалів справи, постановою 31.07.2019 № 11 директора ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» ОСОБА_1 визнано винним саме за експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту, не прийнятого в експлуатацію.

Вказана обставина була зафіксована в акті перевірки, яка відбувалась в присутності директора товариства і жодного зауваження з приводу цього ним висловлено не було, ні під час його підписання, ні під час розгляду справи про правопорушення в сфері містобудування.

Об`єкт будівництва в експлуатацію в установленому законом порядку не введений, документів про введення об`єкта в експлуатацію ні в ході проведення перевірки, ні в ході судового розгляду справи, позивачем не надано, у зв`язку з чим, на думку суду, експлуатація цього об`єкта позивачем є неправомірною.

Судом встановлено, що Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, 1-а проводилась з 17.06.2015, про що свідчить відповідна декларація про початок будівельних робіт та тривала до 2017 року. На даний час об`єкт не введено в експлуатацію, оскільки відсутня декларація про готовність об`єкта до експлуатації.

Як вже зазначалося вище, забезпечення авторського та технічного нагляду повинно бути забезпечено замовником на всій стадії будівництва.

Тому, з врахуванням викладеного суд вважає, що відповідачем в межах строків визначених частиною одинадцятою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штрафи на позивача за порушення в сфері містобудування.

З урахуванням вказаних обставин та вимог чинного законодавства, встановлення факту вчиненого позивачем порушення щодо експлуатації об`єкта будівництва, який не введено в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, суд приходить до висновку, що позивача правомірно притягнуто до відповідальності на підставі пункту 4 частини другої статті 2 Закону № 208/94-ВР.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідач в даній справі довів правомірність своїх дій та прийняття оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити..

На підставі ст.ст. 188-42, 244-6, 254-256, 268, 280 КУпАП, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», керуючись ст. ст. 77, 121, 241-246, 286 КАС України, суд, -

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання протиправною та скасування постанови начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчика Сергія Миколайовича №11 від 31.07.2019 року по справі про адміністративне правопорушення про накладення штрафу на ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 69 КУпАП в розмірі 3400 гривень, відмовити. Апеляційна скарга на судові рішення у справах, визначених ст.286 КАС України, у відповідності до ч.4 цієї статті, може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Нововолинський міський суд Волинської області.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Головуючий підпис О.Р. Ференс-Піжук