Справа № 320/2711/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2021 року № 320/2711/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у місті Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Відділ освіти Богуславської РДА та Богуславська районна рада, про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

о б с т а в и н и с п р а в и:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Відділ освіти Богуславської РДА та Богуславська районна рада, в якому позивач просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області, за адресою: Київська обл., Богуславський район, с. Мисайлівка, вул. Г. Бондаренка, буд. 5-Б, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 27.12.2019 № 353.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що в ході проведення перевірки було виявлено порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, що, у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Учасникам справи було запропоновано вчинити певні процесуальні дії.

Від представника відповідача 28.04.2020 через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити. Стверджував, що 12 з 15 порушень усунуто відповідачем. Решта порушень потребує значних фінансових вкладень, які повністю відсутні у відповідача. Фінансові можливості для усунення недоліків має третя особа засновник Богуславська районна рада, куди відповідач звернувся з відповідним листом, проте, відповіді на нього не отримав.

Від третьої особи - Богуславської районної ради надійшли письмові пояснення, відповідно до яких третя особа просить суд у задоволенні позову відмовити. Стверджує, що відповідач звертався до Богуславської районної ради з відповідним листом від 24.03.2020 № 01-52/24 про усунення виявлених порушень, вказаних у акті перевірки від 27.12.2019 № 353. Проте, відповідачем у вказаному листі не було зазначено жодних відповідних розрахунків до розпорядника коштів, які потрібно в подальшому передбачити та виділити для усунення вказаних недоліків відповідачем. У зв`язку з цим, порушені питання потребують проведення відповідного фінансування та дотримання його процедури, тому Богуславська районна рада цей позов не підтримує.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

в с т а н о в и в:

Мисайлівська гімназія Богуславської районної ради Київської області () зареєстрована в якості юридичної особи за адресою: 09712, Київська обл., Богуславський район, с. Мисайлівка, вул. Г. Бондаренка, буд. 5-Б.

У період з 23.12.2019 про 27.12.2019 головним інспектором Богуславського РС ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Смоляром А.М. проведено позапланову перевірку Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області згідно з наказом від 13.12.2019 № 1368, виданого Головним управлінням ДСНС України у Київській області, за результатами проведення якого був складений акт № 353 від 27.12.2019.

За результатами перевірки виявлені наступні порушення:

- пункту 5 розділу ІІ ППБУ план (схема) евакуації людей на випадок пожежі з будівлі дитячого садка потребує поновлення;

- пункту 22 розділу ІІ ППБУ; пункту 8.6 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» - вихід на горище не улаштований по закріпленій металевій драбині;

- пункту 22 розділу ІІ ППБУ; пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні» - до будівлі навчального корпусу зі сторони кімнати для зберігання книг та столової прибудовано газову котельню;

- пункту 22 розділу ІІ ППБУ; пункту 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» - не надано сертифікати на пожежну безпеку будівельних матеріалів (лінолеум) використаних для покриття підлоги в будівлі дитячого садка;

- абзацу 1 пункту 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІ ППБУ не виконано вогнезахисну обробку наявних дерев`яних конструкцій вогнетривким розчином з забезпеченням І-ї групи вогнезахисної ефективності;

- пункту 2.9 глави 2 розділу ІІІ ППБУ на вхідних дверях котельні та майстерні не позначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорії приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»;

- пункту 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБУ грати на вікнах кабінету комп`ютерного класу, влаштовані не розкривними, розсувними чи з`ємними;

- пункту 1.17 глави 1 розділу ІV ППБУ в приміщеннях допускається експлуатація електричних вимикачів, встановлених на горючих основах без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

- пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ приміщення закладу не обладнані системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту»;

- підпункту 7 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ пожежна водойма не захищена від замерзання води;

- підпункту 9 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ біля місця розташування пожежної водойми не встановлено покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світло відбивного покриття) з нанесеними на ньому літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойм;

- пункту 3.11 глави 3 розділу V ППБУ пожежні щити не в повній мірі забезпечені комплектами засобів пожежогасіння;

- пункту 3.12 глави 3 розділу V ППБУ на пожежних щитах не вказано їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

- пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ відсутні відповідно до законодавства засоби індивідуального захисту;

- пункту 18 частини першої статті 20 КЦЗУ не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій.

У період з 10.09.2020 по 11.09.2020 посадовими особами Богуславського РС ГУ ДСНС України в Київській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зарезультатами якої складено Акт №64 від 11.09.2020. Згідно висновків Акта перевірки наявні порушення: - пункту 22 розділу ІІ ППБУ; пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні» - до будівлі навчального корпусу зі сторони кімнати для зберігання книг та столової прибудовано газову котельню;- абзацу 1 пункту 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІ ППБУ не виконано вогнезахисну обробку наявних дерев`яних конструкцій вогнетривким розчином з забезпеченням І-ї групи вогнезахисної ефективності; - пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ приміщення закладу не обладнані системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».

Виявлення вказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, в акті від 27.12.2019 № 353 встановлено п`ятнадцять окремих порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 51 та частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Стосовно виявлених під час перевірки порушень, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі Правила № 1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Вимоги цих Правил не поширюються на підземні споруди промислового призначення; метрополітени (крім об`єктів комерційного, торговельного та соціально-побутового призначення); тунелі; об`єкти виробництва, зберігання та утилізації вибухових і радіоактивних речовин й засобів підривань; морські та річкові споруди, що знаходяться на плаву; нафто-, газо-, продуктопроводи; лісові масиви.

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пунктом 5 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що на об`єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення із одночасним перебуванням 50 і більше осіб, у будинках та спорудах (крім житлових будинків), котрі мають два поверхи і більше, у разі одночасного перебування на поверсі більше 25 осіб, а для одноповерхових - більше 50 осіб, мають бути розроблені і вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі.

На об`єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення з одночасним перебуванням 50 і більше осіб, які є навчальними (у тому числі дошкільними) закладами, закладами охорони здоров`я із стаціонаром, будинками для людей похилого віку та інвалідів, санаторіями і закладами відпочинку, розважальними, культурно-освітніми та видовищними закладами, критими спортивними будинками і спорудами, готелями, мотелями, кемпінгами, торговими підприємствами та іншими аналогічними за призначенням об`єктами з масовим перебуванням людей, на доповнення до схематичного плану евакуації повинна бути розроблена та затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об`єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час.

Пунктом 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні» передбачено очищення димових газів.

Котельні, призначені для роботи на твердому паливі (вугіллі, торфі, сланці, біопаливі), обов`язково повинні бути обладнані установками для очищення димових газів від твердих часток (золи) у випадках, коли добуток АГВ > 5000, де Аг - вміст золи на робочу масу палива, %; В - мак симальна годинна витрата палива, кг.

При застосуванні твердого палива як аварійного встановлення золоуловлювачів не перед бачають (підпункт 9.4.1 пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні»).

Вибір обладнання для очищення димових газів від шкідливих викидів здійснюють залежно від необхідного ступеня очищення. Об`єми газів приймають за їх робочою температурою (підпункт 9.4.2 пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні»).

Доцільність і методи зниження шкідливих газоподібних викидів визначають на підставі технічних та економічних обґрунтувань (підпункт 9.4.3 пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні»).

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 22 розділу ІІ Правил № 1417 та пункту 9.4 ДБН В.2.5-77:2014 «Котельні» до будівлі навчального корпусу зі сторони кімнати для зберігання книг та столової прибудовано газову котельню.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано. Натомість, суд не приймає до уваги представлене відповідачем подання, внесене до Богуславської районної ради щодо, зокрема, облаштування газової котельні окремо від приміщення школи, оскільки звернення з відповідним поданням не є фактичним усуненням виявлених під час перевірки порушень. Твердження відповідача, що для виготовлення технічної документації та переносу котельні на безпечне місце, за попередніми даними на що необхідно витратити 600-800 тисяч гривень суд також не приймає до уваги, оскільки станом на день розгляду справи вказане порушення залишається не усунутим.

Абзацом 1 пункту 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують I групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт.

Стосовно встановленого порушення відповідно до абзацу 1 пункту 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІ Правил № 1417 не виконано вогнезахисну обробку наявних дерев`яних конструкцій вогнетривким розчином з забезпеченням І-ї групи вогнезахисної ефективності.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано. Натомість, суд не приймає до уваги представлене відповідачем подання, внесене до Богуславської районної ради щодо, зокрема, щодо виконання вогнезахисної обробки дерев`яних конструкцій вогнетривким розчином з забезпеченням І-ї групи вогнезахисної ефективності, оскільки звернення з відповідним поданням не є фактичним усуненням виявлених під час перевірки порушень. Твердження відповідача, що для усунення цього недоліку необхідно грошові кошти в сумі близько 150 тисяч гривень суд не приймає до уваги, оскільки станом на день розгляду справи вказане порушення залишається не усунутим.

Пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 встановлено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 приміщення закладу не обладнані системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано. Натомість, суд не приймає до уваги представлене відповідачем подання, внесене до Богуславської районної ради щодо, зокрема, щодо обладнання приміщення системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, оскільки звернення з відповідним поданням не є фактичним усуненням виявлених під час перевірки порушень. Твердження відповідача, що для виготовлення технічної документації та встановлення системи пожежної сигналізації необхідно грошові кошти в сумі близько 150 тисяч гривень суд не приймає до уваги, оскільки станом на день розгляду справи вказане порушення залишається також не усунутим.

На час розгляду справи відповідачем не усунуто всі порушення норм техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`я людей.

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставою для здійснення позапланового заходу є заява суб`єкта господарювання, отже, встановити виконання відповідачем порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки зазначених в акті перевірки від 27.12.2019 № 353 позивач матиме можливість лише після позапланової перевірки на підставі відповідної заяви, а не звернення у телефонному режимі.

Наведене також підтверджується постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 640/4508/19, в якій зазначено: «Ураховуючи те, що ГУ ДСНС України у м. Києві є спеціальним органом, який здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки від 25.06.2019 № 144 порушень є результати повторної перевірки».

Так, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.12.2019 у справі № 320/7019/18 зазначає: «Доводи скаржника про те, що ним частково усунуто виявлені позивачем у ході перевірки порушення, колегія суддів відхиляє, оскільки, як правильно встановлено судами попередніх інстанцій та підтверджується матеріалами справи, повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що залишилися (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.

При цьому, судом апеляційної інстанції правильно зазначено, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень ТОВ «Укрполімерконструкція»».

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 823/589/16.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно зі статтею 27 Конституції України, обов`язок держави захищати життя людини.

Станом на час розгляду справи відповідачем не було надано суду документальних доказів усунення всіх порушень, які були виявлені в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем у повному обсязі.

Суд вважає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки можуть призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволять у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведуть до стрімкого розвитку та можуть потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідач не усунув порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області, за адресою: Київська обл., Богуславський район, с. Мисайлівка, вул. Г. Бондаренка, буд. 5-Б, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 27.12.2019 № 353.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 205, 242-246, 250, 255, КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (; адреса місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, 8) задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Мисайлівської гімназії Богуславської районної ради Київської області (), за адресою: Київська обл., Богуславський район, с. Мисайлівка, вул. Г. Бондаренка, буд. 5-Б, шляхом зобов`язання Мисайлівську гімназію Богуславської районної ради Київської області (; адреса місцезнаходження: 09712, Київська обл., Богуславський район, с. Мисайлівка, вул. Г. Бондаренка, буд. 5-Б) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 27.12.2019 № 353.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.