Справа № 480/4653/19
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2020-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: І.Г. Шевченко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 грудня 2020 р. Справа № 480/4653/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Бершова Г.Є.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Волинської митниці Держмитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.05.2020, м. Харків, повний текст складено 05.06.20 по справі № 480/4653/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Любострой"

до Волинської митниці Держмитслужби

про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Любострой» (далі - позивач, ТОВ «Любострой») звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позом до Волинської митниці ДФС, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2019 від 29.07.2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА205090/2019/12009.

Свої вимоги мотивувало тим, що згідно з класифікацією декларанта до митного оформлення пред`явлено імпортований товар із кодом (тобто, як трактор для лісового господарства, колісний, що використовувався, - належить до товарної позиції «трактори» (8701), в той час як згідно з класифікацією Волинської митниці ДФС - імпортований товар класифіковано за двома товарними позиціями - як (1) моторний транспортний засіб для перевезення вантажів з повною масою транспортного засобу понад 20 т, який використовувався, і як (2) верстат для обробки дерева, що розколює, лущить або дробує.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 задоволено позов.

Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UА-2019 від 29.07.2019.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, складену Волинською митницею ДФС №UА205090/2019/12009 від 29.07.2019.

Стягнуто з Волинської митниці Держмитслужби (44350, Волинська область, Любомльський район, с. Римачі, вул. Призалізнична, буд.13, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Любострой" (42700, Сумська область, м. Охтирка, вул. Батюка, буд.3, кв.26, ) в рахунок повернення сплачений при подачі позову судовий збір у розмірі 3842,00грн. (три тисячі вісімсот сорок дві грн.).

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, рішення суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що відповідно до зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу товару №01 від 24.06.2019 позивач придбав у свого контрагента «RIVET» Sp.z.o.o.Sp.k. (м.Гданьск, Польща) двокомпонентний товар - дробильну установку BRUKS 803 СТ та трактор для лісового господарства KOCKUMS моделі 85-35 1989 року виготовлення, що був у використанні (а.с.18-22).

24.07.2019 декларантом позивача з метою митного оформлення придбаного товару подано до Волинської митниці ДФС попередню митну декларацію (а.с.16-17) та митну декларацію №UА205090/2019/089306 (а.с.68-69). В графі 31 «Вантажні місця та опис товару» було зазначено: «Трактор для лісового господарства, що був у використанні: марки KOCKUMS, модель 85-35 - 1 шт. номер кузова НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , рік випуску - 1989р., тип двигуна - дизельний, об`єм двигуна - 14000 см3. Обладнаний дробильною установкою марки ВRUKS, модель 803СТ. Торгівельна марка «KOCKUMS». Виробник: «KOCKUMS» Німеччина, DE, Місць - 1 NE Трактор для лісового господарства «KOCKUMS 85-35 Turbo» обладнаний др.» У графі 33 «Код товару» визначений код товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) - .

Декларантом для митного оформлення, крім декларації до митниці подано скан-копії таких документів:

- рахунок-фактуру (та декларацію про походження товару) №FV12/07/2019 від 17.07.2019 (а.с.107);

- автотранспорту накладну серії А № 000356 від 19.07.2019 року (а.с.37,108);

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару, № 65 від 24.07.2019;

- Зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товару № 01 від 24.06.2019 (а.с.18-22,74-78);

- договір про перевезення товару № 2-7/2019 від 03.07.2019;

- митну декларацію країни відправлення № 19PL301010Е0606185 від 20.07.2019 (а.с.106).

24.07.2019 було сформовано перелік митних формальностей (а.с.79-80), серед яких зазначено обов`язкове проведення митного огляду з поглибленням обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, визначеним у митній декларації.

24.07.2019 на підставі статті 338 Митного кодексу України (за результатами застосування системи управління ризиками) за ініціативою головного державного інспектора Прокопчук В.Я. проведений митний огляд товару, що переміщувався на адресу отримувача - ТОВ «Любострой» та був задекларований за митною декларацією №UA205090/2019/089306 від 24.07.2019.

За результатом проведення огляду складений акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA205090/2019/089306 від 24.07.2019 (а.с.70-72). В акті відмічено, що в результаті митного огляду було встановлено, що вантаж являє собою трактор, що був у використанні, обладнаний дробильною установкою. Під час проведення митного огляду здійснено фотографування (а.с.143-147).

За результатами сформованих митних формальностей, зокрема, щодо огляду та поглибленого обстеження невідповідностей/порушень не виявлено (а.с. 80).

Для вирішення складного випадку класифікації головним державним інспектором Прокопчук В.Я. було направлено запит до відділу митних платежів №3539 від 24.07.2019 разом з митною декларацією №UA205090/2019/089306 від 24.07.2019 (а.с.73).

29.07.2019 року посадовою особою відділу митних платежів Волинською митницею ДФС було прийняте рішення про визначення коду товару №KT-UA-2019 (а.с.46,111-112), відповідно до якого товар «Трактор для лісового господарства, що був у використанні: марки - KOCKUMS, модель - 85-35 - 1шт., номер кузова-НОМЕР_1, номер двигуна НОМЕР_2 , рік випуску: 1989 р., тип двигуна - дизельний, об`єм двигуна - 14000 cm3. Обладнаний дробильною установкою марки - BRUKS, модель 803СТ. Торгівельна марка: «Kockums». Виробник: «Kockums» Німеччина, DE», заявлений до митного оформлення за митною декларацією від 24.07.2019 №UA205090/2019/089306 за кодом згідно з УКТЗЕД, класифіковано як:

- самохідна машина форвардер марки KOCKUMS, модель 85-35 turbo, що був у використанні, тип двигуна-дизельний, об`єм двигуна - 14000см3. Використовується для лісозаготівельних робіт за кодом товару згідно з УКТЗЕД;

- подрібнювач деревини марки BRUKS, модель 803СТ, що був у використанні за кодом товару згідно з УКТЗЕД.

28.10.2019 Волинською митниці ДФС винесено також Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА205090/2019/12009 (а.с.47,110), в якій, в якості причин відмови у прийнятті митної декларації вказано: «прийняття класифікаційного рішення від 29.07.2019 за №КТ-UА-2019 і складання протоколу про ПМП №2720/20500/19 від 24.10.2019».

Позивач, не погоджуючись з винесеним Волинською митниці ДФС класифікаційним рішенням, 10.09.2019 направив на адресу Волинської митниці ДФС скаргу в порядку частини 1 статті 24, частини 1 статті 25 та частини 7 статті 69 Митного кодексу України (а.с.39-41). Також разом із цією скаргою Волинській митниці ДФС надано лист продавця товару б/н від 24.07.2019 (а.с.38,109), про який зазначено у попередній декларації (ас.16-17), а також завірені копії висновку експертного дослідження Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 09.09.2019 року № 19/121/6-1-7628 (а.с.25-36,83-93) та експертного висновку Харківської філії державної наукової установи «Український наукового-дослідний інститут прогнозування та випробування техніки і технологій для сільськогосподарського виробництва імені Леоніда Погорілого» від 05.09.2019 року №87 (а.с.23-24,81-82).

На зазначену скаргу позивача Волинською митницею ДФС направлено лист-відповідь від 18.09.2019 №1687/12/03-70-19-02 «Про надання інформації», в якому повідомлено, що оскаржуване позивачем класифікаційне рішення прийнято відповідно до вимог чинного законодавства та не підлягає відкликанню (а.с.42-44).

В той же час, відповідачем 25.09.2019 після розгляду скарги, було надіслано на адресу Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України листа щодо складного питання класифікації (а.с.94-96), на який отримано відповідь відповідно до якої повідомлено, що Волинською митницею ДФС рішення про визначення коду товару прийнято відповідно до вимог УКТ ЗЕД (а.с.97-99).

Не погодившись з прийнятими рішенням про визначення коду товару та карткою відмови Митниці, позивач звернувся до суду з зазначеним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення №КТ-UА-2019 від 29.07.2019 та картка відмови прийнятті необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин у справі, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України - далі МК України).

Згідно з ст. 7 Митного кодексу України (далі - МК України) митні органи визначено як спеціально уповноважений орган виконавчої влади в галузі митної справи, на які відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено її безпосереднє здійснення.

Статтею 1 Закону України від 19.09.2013 № 584-VII «Про Митний тариф України» (далі - Закон України «Про Митний тариф України») передбачено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Частинами 1, 2 статті 67 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (тут і далі - в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Митний кодекс України) визначено, що УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно з частинами 1, 2 статті 68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає, серед іншого, забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.

В свою чергу, частиною 1 статті 266 Митного кодексу України передбачено, що декларант зобов`язаний, серед іншого: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

При цьому, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. (ч.ч.1,2, 4 ст. 69 Митного кодексу України).

Пунктом 3 розділу І «Загальні положення» Порядку роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за №650 (далі - Порядок роботи відділу митних платежів №650) визначено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Пунктом 1 розділу III «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» вищезазначеного Порядку роботи відділу митних платежів №650 передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України.

З матеріалів справи вбачається, що 24.07.2019 до Волинської митниці ДФС уповноваженою особою позивача - Кравець Ігорем Анатолійовичем подано митну декларацію №UA205090/2019/089306, в якій в графі 31 в описі товару №1 був наведений товар: Трактор для лісового господарства, що був у використанні: марки KOCKUMS, модель 85-35 - 1 шт. номер кузова НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , рік випуску - 1989р., тип двигуна - дизельний, об`єм двигуна - 14000 см3. Обладнаний дробильною установкою марки ВRUKS, модель 803СТ. Торгівельна марка «KOCKUMS». Виробник: «KOCKUMS» Німеччина, DE, Місць - 1 NE Трактор для лісового господарства «KOCKUMS 85-35 Turbo» обладнаний др. У графі 33 «Код товару» визначений код товару згідно з УКТЗЕД - (а.с.68).

В свою чергу відповідно до Закону України «Про митний тариф України» за даним кодом 8701 90 5000 значиться товар «трактори для лісового господарства, колісні, що використовувалися». Даний код повноважною особою позивача була визначено, враховуючи: товарну групу 87 «Засоби наземного транспорту, крім залізничного або трамвайного рухомого складу, їх частини та обладнання», товарну позицію 8701 - «Трактори (за винятком тракторів товарної позиції 8709), товарну підпозицію 8701 90 - інші: трактори для сільськогосподарських робіт (крім тракторів, що керуються водієм, який іде поряд) та трактори для лісового господарства, колісні; товарну категорію та підкатегорію 8701 90 50 00 - що використовувалися.

Відповідно до частин 1-3 статті 318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Частиною 1 статті 320 Митного кодексу України передбачено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Частинами першою, четвертою статті 337 Митного кодексу України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. При цьому, контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

В свою чергу п.п.1,4 розділу VІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 за № 1021/27466), передбачено, що за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу I цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР).

Посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов`язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР та доповнюють/коригують Перелік митних формальностей за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів.

При цьому, як вже зазначалось вище згідно із ч.2 ст. 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. А контроль правильності класифікації товарів, як зазначено в п.3 розділу І «Загальні положення» Порядку роботи відділу митних платежів №650, - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

В свою чергу, частиною 1 статті 336 Митного кодексу України визначені форми митного контролю, до яких, зокрема, віднесено: митний огляд (огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян).

Згідно з частиною 2 статті 338 Митного кодексу України за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

Окрім того, пунктами 2, 3 розділу III «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» вищезазначеного Порядку роботи відділу митних платежів №650, передбачено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем, керуючись вказаними нормами, було визначено обсяг контролю достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні у формі митного контролю - митного огляду товару - повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу (а.с.79-80). При цьому, в ході цього огляду, результати якого зафіксовані в акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (а.с.70-73), візуально під час проведення митного огляду за зовнішнім виглядом товару було встановлено, що ЗА КІЛЬКІСТЮ, ОПИСОМ товар ВІДПОВІДАЄ даним зазначеним у декларації: вантаж являє собою трактор, що був у використанні, обладнаний дробильною установкою. Тобто відповідачем під час візуального огляду фактично визнано той факт, що товар - трактор, обладнаний дробильною установкою, тобто є неподільним.

Однак, посилаючись на подані позивачем експортну декларацію країни відправлення та рахунок, в яких зазначено, що товар є машиною ВRUKS 803СТ, яка встановлена на форвардері «KOCKUMS» (а.с.106,107), представник відповідача відмічає, що самохідна машина форвардер марки «KOCKUMS» не здійснює функцію буксирування або штовхання інших транспортних засобів, пристроїв або вантажів, що суперечить товарній позиції 8701 УКТ ЗЕД, а відтак класифікацію слід здійснювати у межах товарної позиції 8704 УКТ ЗЕД. А подрібнювач деревини марки ВRUKS 803СТ встановлений на форвардері, виконує лише допоміжну функцію подрібнення деревини на тріску, а відтак підлягає класифікації у межах товарної позиції 8465.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що відповідачу поряд з зазначеними вище документами надавались також зовнішньоекономічний контракт, за яким товар - Дробильна машина ВRUKS 803СТ та трактор марки «KOCKUMS», що була у використанні (а.с.74), також надавався лист продавця від 24.07.2019 (а.с.109), відповідно до якого зазначено, що згідно заводської комплектації трактор обладнаний дробильною установкою, а також надавались, зокрема, під час оскарження рішення - висновки експертів (а.с.81-93).

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до п.п.1,2,3,4,6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, що містяться у Закону Україні «Про Митний тариф України», назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до нижченаведених правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила.

3: У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Тобто, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вже вище зазначалося, відповідачем фактично «роз`єднано» товар позивача з кодом (товарна позиція 8701) на дві самостійні товарні позиції (8704 та 8465) та присвоєно коди за УКТ ЗЕД: та , що відносяться до різних товарних груп 87 «Засоби наземного транспорту, крім залізничного або трамвайного рухомого складу, їх частини та обладнання», що включається до розділу XVII «Засоби наземного транспорту, літальні апарати, плавучі засоби і пов`язані з транспортом пристрої та обладнання (групи 86 - 89)» та 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини», що включаться до Розділу XVI «Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя (групи 84 - 85).

Обґрунтовуючи свою позицію, представник відповідача, насамперед, відмічає, що оскільки трактор для лісового господарства марки «KOCKUMS» не здійснює функцію буксирування або штовхання інших транспортних засобів, пристроїв або вантажів, що, в свою чергу, суперечить товарній позиції 8701 УКТ ЗЕД, класифікацію даного товару слід здійснювати у межах товарної позиції 8704 УКТ ЗЕД. А подрібнювач деревини марки ВRUKS 803СТ встановлений на форвардері, виконує лише допоміжну функцію подрібнення деревини на тріску, а відтак підлягає класифікації у межах товарної позиції 8465.

Колегія суддів не може погодитись з зазначеними висновками, оскільки відповідно до п.2 Примітки до товарної групи 87 Розділу XVII Закону України «Про Митний тариф» у цій групі термін «трактори» означає транспортні засоби, призначені головним чином (АЛЕ НЕ ВИКЛЮЧНО) для буксирування чи штовхання інших транспортних засобів, пристроїв і вантажів, незалежно від того, мають вони чи ні допоміжні пристосування, у поєднанні з основним застосуванням трактора, для перевезення інструментів, насіння, добрив тощо (ТОБТО НЕ ВИКЛЮЧНО). Машини та робочі інструменти, які сконструйовані для установлення на тракторах товарної позиції 8701 і розглядаються ЯК ВЗАЄМОЗАМІННЕ УСТАТКУВАННЯ, включаються до відповідних товарних позицій навіть у разі, коли вони постачаються разом з трактором незалежно від того, встановлені вони на ньому чи ні.

Тобто доводи представника відповідача, що до товарної позиції 8701 включаються виключно транспортні засоби, що здійснюють функцію буксирування або штовханні інших транспортних засобів є необґрунтованими.

Дійсно відповідно до Пояснень до товарної позиції 8465, що містяться в Поясненнях до УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 (далі - Пояснення ДФС) до цієї товарної позиції включаються верстати для надання форми або поверхневої обробки (включаючи різання, формоутворення і складання) дерева (та матеріалів, одержуваних з дерева), пробки, кістки, ебоніту (твердої ґуми), твердих пластмас та аналогічних твердих матеріалів (рогу, деревини пальми породи "рослинної слонової кістки", перламутру, слонової кістки і т.п.).

В той же час, представником відповідача не було взято до уваги, зокрема, лист продавця від 24.07.2019, доданий, самим представником відповідача до відзиву (а.с.109), в якому відмічено, що трактор марки «KOCKUMS» обладнаний дробильною установкою ВRUKS 803СТ згідно заводської додаткової комплектації та використовувався в процесі вирубки лісів в лісових господарствах. Дробильна установка встановлена на раму трактора стаціонарно та нероздільно, двигун установки отримує операційну потужність через вал відбору потужності від дизельного двигуна трактора (а.с.109). Тобто дробильна установка не являється взаємозамінним устаткуванням та не може бути самостійним працюючим агрегатом.

При цьому, згідно з пп. L пункту 1 Примітки до Розділу XVI Закону України «Про митний тариф» (групи 84-85) цей розділ не включає вироби розділу XVII «Засоби наземного транспорту, літальні апарати, плавучі засоби і пов`язані з транспортом пристрої та обладнання» (групи 86-89).

Крім того, відповідно до Загальних положень до Пояснень ДФС до групи 87 до цієї групи включаються такі транспортні засоби, крім деяких рухомих машин Розділу XVІ: 1. Трактори (товарна позиція 8701). До цієї групи також відносяться частини та пристрої, які ідентифікуються як частини, придатні для використання винятково або переважно з транспортними засобами, включеними до неї за умови додержання положень Приміток до Розділу XVІІ.

У свою чергу, безпосередньо Поясненнями ДФС до товарної позиції 8701, відмічено, що у цій товарній позиції термін «трактори» («тягачі») означає колісні чи гусеничні транспортні засоби, призначені переважно (АЛЕ НЕ ВИКЛЮЧНО) для буксирування або штовхання інших транспортних засобів, пристроїв або вантажів. Вони можуть мати додаткові пристосування для перевезення, з урахуванням основного призначення трактора, інструментів, насіння, добрив або інших вантажів, або пристрої для установлення робочого інструменту як додаткової функції.

До цієї товарної позиції не включаються самохідні засоби, спеціально сконструйовані чи зміцнені для того, щоб бути як невід`ємна частина машини, яка виконує функцію підіймача, екскаватора, грейдера і т.п., навіть якщо в такому самохідному засобі застосовується тяговий або штовхаючий привід для виконання такої функції.

При цьому, відповідачу, як вже зазначалось вище, надавався лист продавця від 24.07.2019 (а.с.109), з якого вбачається, що дробильна установка ВRUKS 803СТ не являється самохідною машиною. За результатом проведення огляду відповідачем в акті також відмічено, що в результаті митного огляду було встановлено, що вантаж являє собою трактор, що був у використанні, обладнаний дробильною установкою (а.с.70-72).

Крім того, Поясненнями ДФС до товарної позиції 8701 зазначено, що до цієї товарної позиції включаються трактори (крім тягачів типу використовуваних на залізничних платформах, які включаються до товарної позиції 8709) різних типів (трактори для сільськогосподарських робіт і трактори для лісового господарства, дорожні тягачі, важкі трактори для дорожніх або будівельних робіт, трактори, обладнані лебідками, і т.п.) незалежно від типу їх приводу (двигун внутрішнього згоряння, електромотор і т.п.). Трактори цієї товарної позиції можуть мати кузов, або сидіння для екіпажу чи кабіну. Вони можуть бути обладнані інструментальним ящиком, мати можливість підіймати та опускати начіпні сільськогосподарські знаряддя, мати тягово-зчіпний пристрій для причепів або напівпричепів (наприклад, на моторних передках та аналогічних тягових пристроях) або вал відбору потужності для приводу таких пристроїв як МОЛОТАРКИ і циркулярні пилки.

До цієї товарної позиції включаються трактори, обладнані лебідками (тобто застосовувані для витягування застряглих транспортних засобів; або для корчування і вивезення дерев (трелювальні трактори); чи для буксирування сільськогосподарських знарядь).

Тобто, системний аналіз Пояснень ДФС до товарної позиції 8701, свідчить про те, що дані Пояснення виокремлюють підрозділ «трактори оснащені іншим устаткуванням», в абзаці 2 якого передбачено, що лише змінні робочі знаряддя включаються до інших товарних позицій, тоді як трактор зі своїм робочим устаткуванням включається до цієї товарної позиції 8701. При цьому, у відповідних підрозділах Пояснень до товарної позиції 8701 змінним устаткуванням вважаються плуги, борони, культиватори, плоскі шкребки, обертові снігоочисники і т.ін. А як вже зазначалось вище дробильна установка встановлена стаціонарно та не являється взаємозамінною установкою.

Також колегія суддів зазначає, що Поясненнями ДФС до товарних категорій 8701 90 11-8701 90 90 передбачено, що ці товарні категорії включають так звані «всюдихідні транспортні засоби», які сконструйовані для використання як трактор, та мають наступні характеристики:

- керування здійснюється за допомогою руля з двома рульовими ричагами;

керування здійснюється повертанням двох передніх коліс і аналогічно керуванню моторними транспортними засобами (принцип Акермана );

- гальма на всі колеса;

- автоматичне зчеплення та задній хід;

- двигун спеціально сконструйований для використання у важких умовах експлуатації та здатний буксирувати причеплене обладнання з достатньою потужністю;

- потужність передається на колеса через вал, а не через ланцюг;

- шини підходять до всіх транспортних засобів та мають протектор придатний для використання на нерівній місцевості;

- зчіпний пристрій будь-якого виду, наприклад зчіпний пристрій, призначений для того, щоб тягніть або штовхати, принаймні в два рази більше ніж власна вага транспортного засобу;

- тягове зусилля не загальмованого причепа у два або більше разів перевищує власну вагу. Це може бути доведено технічною документацією, керівництвом користувача, свідоцтвом від виробника, або від національного органу, із зазначенням саме у кілограмах тягового зусилля всюдихідного транспортного засобу та його власної ваги (ваги транспортного засобу без будь-яких рідин, пасажирів або вантажів).

У випадку якщо вони задовольняють вищенаведеним характеристикам та відповідають Поясненням до товарних категорій 8701 90 11 - 8701 90 50, транспортні засоби повинні класифікуватись як трактори для сільськогосподарських робіт або для лісового господарства.

Ці товарні категорії включають трактори для сільськогосподарських робіт і трактори для лісового господарства, які мають не менше трьох коліс і призначені, виходячи з їх конструкції та устаткування, для використання у сільськогосподарських, садівничих та лісівницьких цілях.

Відповідно до Примітки 2 до цієї групи 87 Пояснень ДФС у цій групі термін «трактори» означає транспортні засоби, призначені головним чином для буксирування чи штовхання інших транспортних засобів, пристроїв і вантажів, незалежно від того, мають вони чи ні допоміжні пристосування, у поєднанні з основним застосуванням трактора, для перевезення інструментів, насіння, добрив тощо.

Окремо варто відмітити, позивачем було подано до Волинської митниці ДФС, крім іншого, два висновки експертів.

Так, згідно з висновком експертного дослідження від 30.08.2019 року №6-1/22ЕД-19, експертом 23.08.2019 проведено технічний огляд товару та встановлено, що «керування об`єктом дослідження здійснюється за допомогою руля та рульовими ричагами, гальма встановлено на всі колеса, потужність передається на колеса через вал, в наявності мається зчіпний пристрій для буксирування інших засобів загальною вагою 17 т. (що спростовує твердження про те, що трактор не призначений для буксирування). За результатами дослідження експертом надано висновок про те, що об`єкт дослідження являється колісним транспортним засобом спеціального призначення - трактором.

Також у висновку зазначено, що трактор - моторизований колісний або гусеничний транспортний засіб сільськогосподарського або лісогосподарського призначення, що має щонайменше дві осі та характеризується максимальною конструкційною швидкістю не менш як 6 км на годину, спеціально призначений для того, щоб тягти, штовхати, везти і приводити в рух зчіпні машини, що використовуються для виконання сільськогосподарських та лісогосподарських робіт і обладнується сидіннями для пасажирів.

При подальшому огляді встановлено, що на шасі трактора встановлена дробильна установка марки ВRUKS 803СТ. Таким чином, об`єкт дослідження - марки «KOCKUMS» є колісним транспортним засобом спеціального призначення, а саме трактором для лісового господарства (а.с.83-88).

Представник відповідача відмічав, що у даному експертному досліджені використана митна декларація №128241, яка не була надана для митного оформлення, разом з тим, як вбачається з листа директора Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру вказана декларації надана не була. Тобто зазначена помилково (а.с.176).

Також і в експертному висновку від 05.09.2019 року № 87 експертом констатовано, що наданий для огляду транспортний засіб має ознаки навантажувального і транспортного засобу, що відноситься до категорії трелевочних тракторів для лісозаготівельних робіт. Конструктивно об`єкт дослідження представляє собою самохідну двохмодульну машину у складі модуля урохомника і модуля з технологічним обладнанням. Крім цього, модуль урохомник має вал відбору потужності, що є ознакою трактора. Призначення машини - подрібнення гілля. Базуючись на багаторічному досвіді проведення випробувань тракторів та за наведеними вище ознаками, надана на огляд машина є лісогосподарським трактором (а.с.81-82).

Тобто, згідно двох висновків експертів трактор марки KOCKUMS разом з установленою на ньому дробильною установкою є колісним транспортним засобом спеціального призначення, а саме трактором для лісового господарства.

Натомість, згідно з Поясненнями ДФС до товарної позиції 8704, до якої було віднесено відповідачем трактор - як самохідну машина форвардер марки KOCKUMS, модель 85-35 turbo, що був у використанні, до цієї товарної позиції включаються, зокрема, звичайні вантажні автомобілі та автофургони (відкриті, з брезентовим верхом, закриті і т.п.); автомобілі для доставляння товарів та автофургони усіх видів, автофургони для перевезення домашніх речей; вантажні автомобілі з автоматичними розвантажувальними пристроями (з перекидним кузовом і т.п.); автомобілі-цистерни (незалежно від того, обладнані вони насосами чи ні); авторефрежератори або автомобілі з ізотермічними кузовами; багатоярусні вантажні автомобілі для перевезення кислоти в суліях, балонів з бутаном і т.п.; важкі вантажні автомобілі з низькорозташованими рамами і навантажувальними похилими трапами для перевезення танків, підіймачів або екскаваторів, електричних трансформаторів і т.п.; вантажні автомобілі, спеціально призначені для перевезення свіжого бетону, крім бетономішалок товарної позиції 8705; машини для вивезення сміття, незалежно від того, обладнані вони навантажувальними, трамбувальними, демпфірувальними та іншими пристроями чи ні.

Згідно з додатковими Поясненнями ДФС до товарних позицій 8704 21, 8704 22, 8704 23, 8704 31 та 8704 32, ця товарна позиція включає всюдихідні транспортні засоби з чотириколісним приводом, шарнірно-зчепленим шасі, в яких передня секція, призначена для розміщення дизельного двигуна і кабіни з органами керування. Задня секція складається з двоколісного шасі, без обладнання, але розрахована на встановлення різноманітного обладнання. Проте ЦЯ ТОВАРНА ПОЗИЦІЯ НЕ ВКЛЮЧАЄ ці транспортні засоби, КОЛИ вони ОСНАЩЕНІ УСТАТКУВАННЯМ сільськогосподарського або іншого СПЕЦІАЛЬНОГО призначення.

В той же час, як згідно висновків експертів, так і листа продавця, а також згідно акта огляду, проведеного головним державним інспектором самого відповідача, вбачається, що трактор марки «KOCKUMS» обладнаний дробильною установкою ВRUKS 803СТ.

Враховуючи вищезазначене, визначення відповідачем коду товару позивача за кодами та УКТ ЗЕД не узгоджується з Поясненнями до УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДФС від 09.06.2015 №401.

Окремо варто відмітити, що відповідно до пунктів 5, 6 розділу III «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» Порядку роботи відділу митних платежів №650, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару. У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Частиною 3 статті 69 Митного кодексу України передбачено, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердженні заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Разом з тим, як стверджує представник позивача у декларанта надання додаткових документів не вимагалось, а представником відповідача на спростування зазначеного доказів не надавалось. Більше того, за результатами огляду товару даний випадок був визначений як складний та направлений запит відділу митних платежів Волинської митниці ДФС, посадовою особою якого і було прийнято оскаржуване рішення.

При цьому, згідно ч.5 ст.69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

В свою чергу, відповідно до п.9 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів №650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:

виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;

виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем прийнято оскаржуване рішення без залучення експертної установи, чи звернення до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення. Більше того, відповідачем не були взяті до уваги і висновки експертів, які були надані позивачем разом із скаргою, а запит до Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України щодо складного питання класифікації був направлений вже 25.09.2019, тобто навіть після надання відповіді за результатами розгляду скарги (а.с.94-96), а, відтак, посилання на відповідь Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України від 18.10.2019, яка не була покладена в основу оскаржуваного рішення №КТ-UА-2019 від 29.07.2019, суд не приймає до уваги.

Посилання на класифікаційні рішення митної адміністрації США, зокрема на листи, адресовані певним особам (а.с.100-105), як підстави для обґрунтування правомірності прийняття оскаржуваного рішення, суд також не приймає до уваги, оскільки відповідно до ст.1 Митного кодексу України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 3 Митного кодексу України передбачено, що при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, чинні на день прийняття митної декларації органом доходів і зборів України (ч.1). У разі якщо законодавством України передбачена можливість виконання митних формальностей без подання митної декларації, застосовуються норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, чинні на день виконання таких формальностей (ч.2).

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необгрунтованість посилань представника відповідача на листи США.

Додатково варто відмітити, що відповідно до частини 4 статті 3 Митного кодексу України, у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Надані представником відповідача копії митних декларацій (а.с.148-149,157159), як на правомірність прийняття оскаржуваного рішення, суд також не приймає до уваги, оскільки жодна із наданих декларації не містить інформації щодо декларування подібного товару. Позивачем декларувався товар 1989 року випуску (а.с.68), а в деклараціях наданих представником відповідача зазначається код іншого товару, та іншого року випуску (новий (2017р.) та 2012р.), а враховуючий значний проміжок часу та постійного удосконалення технологічного процесу, на переконання суду, зазначені митні декларації не можуть бути доказом декларування подібного товару.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України саме на відповідача покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення. В той же час, Волинською митницею Держмитслужби, на яку покладено тягар доказування, не надала належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що імпортований позивачем товар відповідає кодам товарів та за УКТЗЕД, відтак, прийняв оскаржуване рішення, ґрунтуючись на припущенні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення №КТ-UА-2019 від 29.07.2019 прийнято необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин у справі, воно не може відповідати критеріям правомірності визначених в ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги про визнання його протиправним та скасування є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується картки відмови №UА205090/2019/12009 від 28.10.2019., підставою для її прийняття, як вбачається з її змісту (а.с.47), зазначено рішення №КТ-UА-2019 від 29.07.2019 та протокол про ПМП №2720/20500/19 від 24.10.2019, складений відносно декларанта, яким було здійснено подання митної декларації №UА205090/2019/089306 - Кравця Ігоря Анатолійовича . В той же час, як встановлено судом, постановою Любомльського районного суду Волинської області від 09.01.2020 у справі №163/2316/19 провадження у справі було закрито за відсутністю в його діях складу правопорушення (а.с.135-138). Постановою Волинського апеляційного суду від 17.02.2020 дану постанову залишено без змін (а.с.152-156).

Відтак, враховуючи, що підставою для прийняття оскаржуваної картки відмови є рішення від 29.07.2019 за №КТ-UА-2019, яке не відповідає критеріям правомірності, визначених в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а також протокол про ПМП №2720/20500/19 від 24.10.2019, провадження у справі за яким було закрито, за відсутністю складу правопорушення, суд приходить до висновку, що така картка відмови також прийнята необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин у справі, та вона не може відповідати критеріям правомірності визначених в ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому також є протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, К311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Волинської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 по справі № 480/4653/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Г.Є. Бершов
Судді І.М. Ральченко І.С. Чалий