Справа № 404/361/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

05 січня 2021 року м. Дніпросправа № 404/361/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Казанчук Г.П.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького, в якому просила:

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державно архітектурно - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №1 від 09 січня 2020 року;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Державно архітектурно - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про №86 від 11 грудня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що спірні рішення, які були прийняті відповідачем за результатами позапланової перевірки позивача, є протиправними та підлягають скасуванню. Так, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності прийнята з порушенням вимог статті 256 КУпАП, оскільки в ній не зазначено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення. Припис №86 від 11 грудня 2019 року в свою чергу винесений без належних на те підстав, оскільки вимога по знесенню самочинного будівництва є крайньою мірою, що передбачена законом і її застосування можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.07.2020 у задоволені позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволені позову щодо скасування припису №86 від 11 грудня 2019 року, позивач подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої та прийняти нове рішення, яким визнати протиправним та скасувати припис №86 від 11 грудня 2019 року.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що відповідач дійшов помилкового висновку щодо порушення позивачем в сфері містобудівної діяльності, які були вчиненні під час виконання будівельних робіт з прибудови балкону, оскільки останній неправомірно відніс балкон до об`єкту будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, так як балкон не знаходить на земельній ділянці та не має будь-якого фундаменту.

Справа судом розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що на підставі направлення для здійснення позапланового заходу від 07.10.2019 №198 головним спеціалістом інспекційної роботи та дозвільних процедур Управлення проведено позапланову перевірку під час якої встановлено, що позивач здійснює роботи з будівництва балкону до квартири АДРЕСА_1 на земельній ділянці комунальної власності, що є порушенням пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За наслідками перевірки складений припис №64 від 09.10.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким з метою усунення виявлених порушень вимагалось негайного зупинення будівельних робіт на об`єкті «будівництво балкону до квартири АДРЕСА_1 та припис №65 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.10.2019, яким з метою усунення виявлених порушень вимагалось знесення балкону.

В подальшому на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 06.12.2019 №251 з метою перевірки виконання вимог приписів №64, 65 від 09.10.2019 була проведена позапланова перевірка, за результатом проведеної перевірки складено акт від 11.12.2019 №221, яким встановлено, що замовником виконано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 09.10.2019 №64, будівельні роботи зупинені. Водночас, вимоги припису №65 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо усунення порушення містобудівного законодавства шляхом знесення балкону до квартири АДРЕСА_1 не виконано.

Акт №221 від 11.12.2019 підписаний позивачем без зауважень.

11.12.2019 відповідачем складено протокол №85 про адміністративне правопорушення, в якому зазначено про те, що за результатом позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «будівництво балкону до квартири АДРЕСА_1 » виявлено невиконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.10.2019 року № 65 щодо усунення порушення містобудівного законодавства шляхом знесення балкону до квартири АДРЕСА_1 , що є порушенням пп. а п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, розгляд якого відбудеться 24.12.2019 о 10.00 год.

09.01.2020 відповідачем прийнято постанову №1 про адміністративне правопорушення, якою позивачку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн.

Також, відповідачем винесено припис №86 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.12.2019, яким у зв`язку з невиконанням вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.10.2019 №65 зобов`язано позивача усунути порушення містобудівного законодавства шляхом виконання вимог припису від 09.10.2019 року №65 щодо внесення балкову до квартири АДРЕСА_1 , термін виконання - 11 лютого 2020 року. (а.с.91-92)

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З огляду на вказані норми, предметом розгляду в суді апеляційної інстанції є вимоги апелянта щодо визнання протиправним та скасування припису Управління Державно архітектурно - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про №86 від 11 грудня 2019 року, у задоволені яких було відмовлено судом першої інстанції та з чим не погодився позивач, подавши апеляційну скаргу.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (стаття 2 Закону).

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.п.3 пункту 11 Порядку № 553 у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Як слідує з матеріалів справи, підчас проведення перевірки відповідачем встановлено, що позивачем було самовільно збудований балкон за адресою: Пляжна 2, м. Кропивницький на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності міської ради міста Кропивницького.

Позивач в апеляційній скарзі зазначила, що відповідач дійшов помилкового висновку щодо порушення позивачем в сфері містобудівної діяльності, які були вчиненні під час виконання будівельних робіт з прибудови балкону, оскільки останній неправомірно відніс балкон до об`єкту будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, так як балкон не знаходить на земельній ділянці та не має будь-якого фундаменту.

З приводу вказаного доводу колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

В абз. 2 ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Такий перелік затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, який зареєстровано у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за № 913/19651 (у редакції, чинній на час розробки проекту). Пункти 25-27 цього Переліку передбачають серед таких об`єктів «реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення", «зовнішнє оздоблення будівель та споруд (антени, кондиціонери, витяжки тощо), внутрішнє оздоблення», «реставрація, капітальний ремонт будівель і споруд та перепланування приміщень».

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406, у відповідності до якого до таких робіт відносяться, зокрема, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками; заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних прорізів.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» ці норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Реконструкція» - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» встановлює: прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку. Реконструкція квартири - може бути двох видів: 1) реконструкція квартири без зміни геометричних параметрів об`єкта (тобто без зміни техніко-економічних параметрів). Це перепланування квартири, - в якій не можна змінювати загальну площу квартири; 2) реконструкція квартири із змінами геометричних параметрів об`єкта (тобто прибудова балкона, збільшення площі за рахунок тамбура, та інше). Це реконструкція - яка вимагає отримувати дозвіл на проектування - містобудівні умови і обмеження, повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Аналогічну за своїм змістом позицію стосовно поняття «реконструкція» займає Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 у справі №825/528/16.

Відповідно до п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено, зокрема, улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління, улаштування нових віконних прорізів і розширення віконних і балконних прорізів.

Прибудова балкону на рівні першого поверху у багатоквартирному будинку передбачає зміни зовнішньої конфігурації об`єкта (квартири), передбачає зміну його конструктивної системи. З огляду на це прибудова балкону передбачає збільшення площі квартири та є реконструкцією, що потребує отримання містобудівних умов, повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Аналогічну за своїм змістом позицію стосовно поняття «реконструкція» займає Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 у справі №825/528/16.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів зазначає, що балкон є реконструкцією об`єкта (квартири) шляхом забудови до останньої нового елементу та здійснюючи забудову балкону, сторони повинні дотримуватися встановленого законом порядку, отримавши відповідний дозвіл.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивачем у встановленому законом порядку погоджено забудову балкону.

Також необхідно зазначити, що позивачем не обґрунтовано правомірності своїх дій щодо здійснення забудови балкону, в той час як в позові зазначено лише, що вимога в спірному приписі по знесенню самочинного будівництва є крайньою мірою.

Таким чином позивач фактично погоджується з порушенням ним норм чинного законодавства, що виразилося у самочинному будівництві балкону, проте позивач не погоджується зі способом усунення такого порушення.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до частини першої статті 376 Цивільного Кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Разом з тим, станом на день складання спірного припису у позивача відсутнє жодне рішення органу місцевого самоврядування, яке б давало право користуватись земельною ділянкою, на якій збудовано балкон.

Колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що позивач здійснив самочинне будівництво на земельній ділянці, оскільки земельна ділянка, яка належить на праві комунальної власності, розпорядником якої є міська рада міста Кропивницького.

За таких обставин, відповідач, встановивши наявність збудованого балкону на земельній ділянці, яка не перебуває у володінні чи користування позивачки, зобов`язаний був винести припис.

Також колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що спірний припис винесений через не виконання припису №65 та фактично зобов`язує повторно виконати вимоги припису №65, проте позивач не скористався правом щодо оскарження останнього.

Відповідно до статті 376 Цивільного Кодексу України самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

Згідно з частини 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» не містить виключного переліку вимог, які можуть ставитись інспекцією архітектурно-будівельного контролю у приписі з метою усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, її конструкція дає підстави вважати, що вимоги про усунення таких порушень мають бути сформульовані з урахуванням їх характеру та ступеню тяжкості. Із самого предмета правового регулювання ст. 38 Закону N 3038-VI вбачається, що знесення самочинного будівництва є одним із способів усунення порушень. І тому за неможливості їх усунення в інший спосіб відповідний припис органу державного архітектурно-будівельного контролю може містити вимогу про знесення самочинно збудованого об`єкта.

При цьому, виконання такої вимоги з огляду на закріплене в абз. 2 ч. 1 та абз. 1 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» правило щодо знесення самочинно збудованого об`єкта на підставі рішення суду за відповідним зверненням органу державного архітектурно-будівельного контролю має добровільний характер. Питання ж про обґрунтованість припису щодо знесення самочинно збудованого об`єкта, наявності підстав для такого знесення, як і можливості усунення порушень в інший спосіб, мають бути вирішені судом у ході розгляду справи за позовом органу державного архітектурно-будівельного контролю про знесення самочинно збудованого об`єкта.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 11 жовтня 2016 р. у справі № 21-1609а16.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно зазначив, що припис Управління Державно архітектурно - будівельного контролю міської ради міста Кропивницького про №86 від 11 грудня 2019 року, винесений відповідно до вимог чинного законодавства, є правомірним та не підлягає скасуванню.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції повно з`ясовані обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров