Справа № 815/3050/16
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2021-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2021 року

м. Київ

справа №815/3050/16

адміністративне провадження №К/9901/32192/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Олендера І.Я.,

суддів: Гончарової І.А., Ханової Р.Ф.,

розглянув в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферон» на постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року (судді: Крусян А.В. (головуючий), Вербицька Н.В., Джабурія О.В.) у справі №815/3050/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферон» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним і скасувати рішення про визначення коду товару, стягнення матеріальної шкоди,

У С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Ферон» (далі - позивач, Товариство) звернулось до суду з позовом до Одеської митниці ДФС (далі - відповідач, контролюючий орган) про визнання протиправним та скасування рішення від 09.03.2016р. №КТ-505-2016 про визначення коду товару; стягнення на користь Товариства матеріальної шкоди у сумі 442 416,57грн.

2. Позовні вимоги обґрунтовано хибністю висновків контролюючого органу про порушення Товариством вимог митного законодавства щодо класифікації товару за кодом УКТЗЕД «інші відходи та брухт чорних металів; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки)», оскільки опис товару «відходи та брухт легованої сталі, скрап для перероблення виду 511», на думку позивача не відповідає дійсності, а тому вказані дії відповідача позивач вважає протиправним, а рішення таким, що підлягає скасуванню. Вказане підтверджується висновком №7588/15 від 23.12.2015 Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, висновком ДП «УкрНДІспецсталь» №250116 від 25.01.2016 та висновком експерта Одеської регіональної торгово-промислової палати №УТЗ-323 від 17.02.2016.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

3. Постановою Одеського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року (суддя О.Г. Гусев) позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано рішення від 09.03.2016 №КТ-505-2016, в іншій частині позову відмовлено.

Рішення суду в частині задоволених вимог обґрунтовано тим, що і шлаки і скрапи відносяться до відходів чорної металургії, а товар позивача має багатокомпонентний неоднорідний хімічний склад, що було підтверджено на підставі трьох експертних досліджень на думку суду правильною є класифікація за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості, а саме за позицією УКТ ЗКД «інші».

4. Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року рішення суду першої інстанції скасовано, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення обґрунтовано тим, що контролюючим органом обґрунтовано прийнято рішення про визначення коду товару від 09.03.2016 №КТ- 505-2016, яким заявлений позивачем код УКТЗЕД (графи 31, 33 ВМД) змінений на код УКТЗЕД , оскільки згідно висновку Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.03.2016 № 100 проба відноситься до металобрухту чорних металів виду 511 - скрап для переробляння, що являє собою суміш, яка містить: леговані металеві складові (присутній один або декілька з перерахованих легуючих елементів: хром, кремній, марганець, нікель, титан, молібден, вольфрам); шлакову частину, залізовмісні котуни, ДСТУ4121-2002, загальна густина 6,8+/-0,2 г./смЗ.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

5. Не погодившись із рішенням суду апеляційної інстанції, Товариство подало касаційну скаргу, де посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року та залишити в силі постанову Одеського окружного адміністративного суду від 25 липня 2016 року.

6. Касаційний розгляд справи проведено в попередньому судовому засіданні, відповідно до ст. 343 Кодексу адміністративного судочинства України.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

7. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 21.01.2016 між ТОВ «Ферон» та фірмою Entsorgungszentrum GmbH Lauchammer укладений контракт №SС210101, у відповідності до п.1.1. якого позивач зобов`язався поставити покупцю шлак ферохрому у кількості 500т.

19.02.2016 позивачем Одеській митниці ДФС була подана митна декларація (в електронній формі) №500060001/2016/001352 за формою МД-2 на експорт зазначеного товару у кількості 22,5т.

У графі 33 митної декларації позивачем було зазначено код товару згідно Митного тарифу України «інші шлак, дрос (крім гранульованого шлаку), окалина та інші відходи виробництва чорних металів». У графі 31 митної декларації надано наступний опис товару побічний продукт металургійного виробництва (не є небезпечними відходами): шлак феррохромний у вигляді каменоподібних пористих та непористих шматків темно-сірого та світло-сірого кольорів. Основним компонентом шлаку є залізо, домішки - хром, кальцій, титан, нікель, кремній, фосфор, сірка.

Позивач самостійно визначаючи код товару керувався висновком Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 23.12.2015 №7588/15, висновком ДП «УкрНДІспецсталь» від 25.01.2016 №250116 та висновком експерта Одеської регіональної торгово-промислової палати від 17.02.2016 №УТЗ-323.

Так, у відповідності до висновку Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 23.12.2015 №7588/15 надана для дослідження речовина це суміш з різним елементним складом: з хромом від 60% до 67%, залізо решта зі слідами кальцію, з хромом від 35% до 43%, залізо решта зі слідами кальцію, з хромом від 10% до 15%, залізо решта зі слідами кальцію, з титаном 35%, хромом 10% залізо решта зі слідами кальцію, титаном 12%. хромом 16% залізо решта зі слідами кальцію, на основі заліза з домішками марганцю 0,5%, хрому 0,4%, титана 0,4%, зі слідами кальцію, з кальцієм 25%, залізо решта, з кальцієм від 38% до 45%, залізо решта.

Відповідно до висновку ДП «УкрНДІспецсталь» від 25.01.2016 №250116 за результатами рентгенофлуоресцентного аналізу встановлено наступний хімічний склад товару: вуглець (С) - 0,49%; хром (Сr) - 14,18%; нікель (Ni - 7,15%; кремній (Sі) 0,92%; сірка (S) - 0,04%; фосфор (Р) - 0,06%; суміші інших домішок - 0,24%; залізо (Fе) - основа, тому за своїм хімічним складом відповідає шлаку ферохрому.

Висновком експерта Одеської регіональної торгово-промислової палати від 17.02.2016 №УТЗ-323 було встановлено, що даному товару відповідає код УКТ ЗЕД .

На вимоги листа ВВБ ГУ ДФС в Одеській області ГУВБ ДФС України від 13.03.2016 №1090/9/15-32-22-01-06 щодо заходів при здійсненні митних процедур та митному оформленню товарів (шлак феррохромний у вигляді каменоподібних пористих та непористих шматків) у митному режимі «експорт» за ЕМД від 19.02.2016 №500060001/2016/001352 було здійснено частковий митний огляд із складанням акту митного огляду від 20.02.2016 №500060001/2016/001352. В результаті проведеного вибіркового митного огляду були відібрані зразки для проведення лабораторних досліджень.

22.02.2016 Одеською митницею ДФС направлено до Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС запит від 20.02.2016 № 0004 (вихідний номер від 22.02.2016 № 198/7/15-70-61).

02.03.2016 до Одеської митниці ДФС надійшов висновок Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.03.2016 № 100 (вхідний номер митниці від 02.03.2016 № 212/94-94-87).

В розділі 10 «Висновок» висновку Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.03.2016 №100 було зазначено, що «проба є сумішшю, що містить леговані металеві складові (присутній один або декілька з перерахованих легуючих елементів: хром, кремній, марганець, нікель, титан, молібден, вольфрам), шлакову частину, залізовмісні котуни». Комплексом проведених досліджень, аналізом супровідних документів, у рамках можливостей Одеського відділу, визначено: у відповідності до ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови», проба відноситься до металобрухту чорних металів виду 511 - скрап для переробляння, що не відповідає опису товару гр. 31 МД ЕК 10 АА від 19.02.2016 №500060001/2016/001352. Загальна густина проби 6,8+/- 0,2 г./смЗ.

Рішенням від 09.03.2016 №КТ-505-2016 контролюючим органом було самостійно класифіковано товар за кодом Митного тарифу України «інші відходи та брухт чорних металів; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки)». Опис товару відходи та брухт легованої сталі, скрап для перероблення виду 511, що являє собою суміш, що містить леговані металеві складові (присутній один або декілька з перерахованих легуючих елементів: хром, кремній, марганець, нікель, титан, молібден, вольфрам); шлакову частину, залізовмісні котули, ДСТУ 4121-2002. Загальна густина якої складає - 6,8+/-0,2/см3.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

8. У доводах касаційної скарги Товариство вказує на те, що судом апеляційної інстанції безпідставно не взято до уваги того, що матеріалами справи та встановленими судом першої інстанції фактичними обставинами справи підтверджується правомірність визначення коду товару за УКТ ЗЕД , а відтак оскаржуване рішення про визначення коду товару є протиправним.

9. Контролюючий орган у запереченні на касаційну скаргу Товариства вказує на правильність висновку суду апеляційної інстанції та просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції просить залишити без змін.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

10. Конституція України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):

10.1. Стаття 19.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

11. Митний кодекс України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):

11.1. Частина 1 статті 67.

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

11.2. Частина 2 статті 67.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

11.3. Частина 1 статті 69.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

11.4. Частина 2 статті 69.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

11.5. Частина четверта стаття 69.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

11.6. Частина перша стаття 246.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

11.7. Частина перша стаття 248.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

11.8. Частина перша стаття 257.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

11.9. Пункти 1 та 3 частини першої статті 318.

Декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей.

12. Закон України «Про Митний тариф України» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин):

12.1. Стаття 1.

Цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72;групи 73-97).

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

12.2. До товарних позицій відносяться:

2619 00Шлак, дрос (крiм гранульованого шлаку), окалина та iншi вiдходи виробництва чорних металiв:
2619 00 90 00- iншi.

7204Відходи та брухт чорних металiв; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки):
7204 29 00 00- - iншi

13. Основні правила інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України.

Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

14. Постанова Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України».

14.1. Пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

15. Наказ Державної фіскальної служби України «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» від 09.06.2015 №401.

15.1. Пояснення до товарної позиції 2919:

Шлаками, що включаються до цієї товарної позиції, є силікати алюмінію, кальцію чи заліза, одержані під час плавлення залізної руди (доменний шлак), під час рафінування передільного чавуна або під час виробництва сталі (конвертерний шлак). До цієї товарної позиції включаються ці шлаки незалежно від того, містять вони чи не містять достатню кількість заліза, щоб добувати з них метал. Але до цієї товарної позиції не включаються фосфатні шлаки („основний шлак" або „томас-шлак"); вони є важливими добривами і включаються до групи 31.

Окалина являє собою шматочки оксиду заліза, одержувані в результаті кування, гарячої прокатки і т.д. чорних металів.

До цієї товарної позиції також включається колошниковий пил від доменних печей та інші відходи, які одержують від виробництва чавуну і сталі, але не включається металевий брухт, одержуваний у результаті різання, штампування або інших процесів металообробки, який включається до товарної позиції 7204.

16. Методичні рекомендації щодо класифікації товарів згідно з вимогами УКТЗЕД (лист Міністерства доходів і зборів України від 26.03.2014 № 6983/7/99-99-24-02-03-17).

16.1. Пункт 5 «Відходи металургійного виробництва чорних металів» Додатку 5.

При ідентифікації відходів ливарного виробництва слід відрізняти шлак від скрапу. Шлак утворюється в результаті сплавлення флюсів із сполуками нерозчинними або слаборозчинними у рідкому металі, такими як пуста порода, зола, футеровка печі та шкідливі домішки. Оскільки шлак є набагато легшим, ніж метал, він спливає на поверхню і покриває розплав в процесі металургійної плавки. Після затвердівання шлак має вигляд кам`янистоподібної або склоподібної речовини сірого або чорного кольору, яка може містити краплевидні включення металу. За механічними властивостями шлак подібний до каменю або скла. Він крихкий, шматки колються на частини від механічного удару.

Скрап (ДСТУ 4121-2002) - це зашлакований метал, що утворюється під час випуску, транспортування, розливання сталі, і являє собою: спечені, зашлаковані, покриті окалиною дрібні стальні частки, що розлітаються під час випуску сталі; сталь, що розлилась на підлогу під час транспортування та розливання у виливниці; сталь, що налипла на стінки та дно ковша під час її розливання.

Оскільки скрап, як правило, має на поверхні шар шлакоподібного покриття, його важко відрізнити за зовнішнім виглядом від шлаку. Згідно з енциклопедичними даними густина шлаку знаходиться в межах (1,5 - 4) г/см -3.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

17. Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

18. Законодавством регламентовано повноваження митних органів здійснювати контроль правильності визначення декларантом коду УКТ ЗЕД імпортованого товару з урахуванням нормативно-правових актів, якими встановлені відповідні характеристики груп товарів і роз`яснені особливості їх інтерпретації.

19. При вирішенні спорів даної категорії справ, необхідно враховувати, що відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції чинній на час вирішення спору), обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень.

Проте у разі надання контролюючим органом доказів, які і свідчать, про порушення платником податків норм податкового, митного законодавства, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції до 15.12.2017), згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції

20. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону, що діяв до набрання чинності Закону України від 15.01.2020 № 460-ІХ).

21. Враховуючи встановлені обставини справи, наявні докази, що містять в матеріалах справи, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що контролюючим органом цілком правомірно було прийнято оскаржуване позивачем рішення про визначення коду товару.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що висновком Одеського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 02.03.2016 №100 підтверджено, що «проба є сумішшю, що містить леговані металеві складові (присутній один або декілька з перерахованих легуючих елементів: хром, кремній, марганець, нікель, титан, молібден, вольфрам), шлакову частину, залізовмісні котуни». Комплексом проведених досліджень, аналізом супровідних документів, у рамках можливостей Одеського відділу, визначено: у відповідності до ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови», проба відноситься до металобрухту чорних металів виду 511 - скрап для переробляння, що не відповідає опису товару гр. 31 МД ЕК 10 АА від 19.02.2016 №500060001/2016/001352. Загальна густина проби 6,8+/- 0,2 г./смЗ.

22. Колегія суддів зазначає, що касаційна скарга не містить жодного доводу на спростування вказаного висновку, яким керувався суд апеляційної інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог Товариства.

23. Щодо висновку №7588/15 від 23.12.2015 Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, висновку ДП «УкрНДІспецсталь» №250116 від 25.01.2016 та висновку експерта Одеської регіональної торгово-промислової палати №УТЗ-323 від 17.02.2016, якими позивач керувався при визначенні коду товару за УКТ ЗЕД, та які фактично було прийнято до уваги судом першої інстанції при прийнятті рішення, то необхідно зазначити, що вказані вище висновки не можуть бути враховані в якості достовірних та достатніх доказів, оскільки жоден з них не містить інформації щодо методів дослідження, належного опису проб (зразків товару), наданих позивачем на дослідження. Крім того, копія висновку №7588/15 від 23.12.2015, що наявна в матеріалах справи, не містить всіх сторінок, зокрема відсутній другий аркуш, а висновок експерта Одеської регіональної торгово-промислової палати №УТЗ-323 від 17.02.2016 базується виключно на висновку ДП «УкрНДІспецсталь» №250116 від 25.01.2016, який в свою чергу містить виключно інформацію щодо хімічного складу наданої позивачем проби для дослідження, інших методів дослідження при цьому не застосовувалось.

24. Судом апеляційної інстанції в повній мірі встановлено фактичні обставини справи, надано об`єктивний та обґрунтований їх аналіз з урахуванням доводів наведених сторонами, у зв`язку з чим, відсутні підстави вважати, що обставини справи встановлено не повно чи неправильно, а наведені скаржником доводи в касаційній скарзі не спростовують правильних по суті висновків суду апеляційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

25. Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції щодо правомірності прийняття контролюючим органом оскаржуваного рішення про визначення коду товару, натомість позивачем всупереч вимог частини першої ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції до 15.12.2017) належними та достовірними доказами не підтверджено свої заперечення проти наданих контролюючим органом доказів щодо неправомірного визначення коду товару.

26. Переглянувши судове рішення в межах касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального права, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, враховуючи правове регулювання спірних правовідносин, приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд апеляційної інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права та порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судового рішення, а тому касаційну Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферон» на постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року слід залишити без задоволення.

27. Відповідно до п. 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

28. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій (частина перша стаття 350 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону, що діяв до набрання чинності Закону України від 15.01.2020 № 460-ІХ).

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕРОН" залишити без задоволення.

Постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2016 року у справі №815/3050/16 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіІ.Я.Олендер І.А. Гончарова Р.Ф. Ханова