Справа № 9901/3/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2021-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 9901/3/21
УХВАЛА

06 січня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Єгорової Н.М., перевіривши адміністративний позов ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Верховного Суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- підтвердити факт проведення неконституційних місцевих виборів 25 жовтня 2020 року;

- зобов`язати Центральну виборчу комісію анулювати результати місцевих виборів 25.10.2020.

Ухвалою Верховного Суду від 05 січня 2021 року справу передано на розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Перевіривши позовну заяву, колегія суддів дійшла до висновку, позовна заява підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Як встановлено Верховним Судом в ухвалі від 05 січня 2021 року та вбачається з матеріалів справи, вимоги позивача згідно його позовної заяви свідчать про незгоду позивача з фактом та процедурою проведення в України 25.10.2020 місцевих виборів, зокрема з огляду на «проведення виборів в обєднаних територіальних громадах, висування депутатів через партії, вибори за партійними списками, внесення кандидатом в депутати та на голову ради грршової застави» тощо. Разом з тим, заявляючи позовні вимоги про зобов`язання Центральної виборчої комісії анулювати результати місцевих виборів, які відбулися в Україні 25.10.2020, позивач не конкретизує, результати яких саме місцевих виборів, що встановлені Центральною виборчою комісією він оскаржує.

У вказаній ухвалі, Верховний Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 не є вимогами про оскарження рішень, дій чи бездіяльності ЦВК щодо встановлення результатів виборів у конкретному виборчому окрузі (округах), оскільки не містять посилань на конкретні дії, рішення чи бездіяльність ЦВК щодо встановлення нею результатів місцевих виборів, проведених в Україні 25.10.2020.

Юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Пунктом 6 частини першої статті 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій регулює стаття 273 КАС України, частиною першою якої передбачено, що право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Частиною третьою вказаної статті передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Аналіз викладених норм свідчить, що у спеціальному порядку, визначеному статтею 273 КАС, до Шостого апеляційного адміністративного суду можуть бути оскаржені рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії (крім рішення щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму), які прийняті (вчинені, допущені) у межах виборчого процесу.

Разом з тим, частинами 6-8 статті 273 КАС України встановлено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце до дня голосування, може бути подано до адміністративного суду у строк, встановлений частиною шостою цієї статті, але не пізніше двадцять другої години дня, що передує дню голосування.

Позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить підтвердити факт проведення неконституційних місцевих виборів 25 жовтня 2020 року, тобто позовні вимоги стосуються неправомірної, на думку позивача, організації, підготовки, проведення та процедур з боку ЦВК виборів, які відбулися 25 жовтня 2020 року.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 04.01.2021, тобто з пропуском строку, встановленого ст. 273 КАС України.

Частиною 5 статті 270 КАС України встановлено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Вказана норма процесуального закону є імперативною і зобов`язує суд застосувати процесуальні наслідки у вигляді залишення позовної заяви без розгляду.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи, що позовна заява подана з пропуском строку, встановленого ст. 273 КАС України, а згідно ч. 5 ст. 270 КАС України такий строк не може бути поновлено, позовна заява відповідно до наведених положень КАС України підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 19, 22, 26, 29, 34, 243, 273, 278 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку ч. 1 ст. 272 КАС України та може бути оскаржена до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у дводенний строк в порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя Н.М. Єгорова

Головуючий суддя Сорочко Євген Олександрович

Судді: Єгорова Наталія Миколаївна

Коротких Андрій Юрійович