Справа № 340/5279/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

31 грудня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/5279/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали позовної заяви у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача-1: Олександрійської міської ради Кіровоградської області, пр. Соборний,59, м. Олександрія, Кіровоградська область,28000

до відповідача-2: Управління справами Олександрійської міської ради, пр. Соборний,59, м. Олександрія, Кіровоградська область,28000

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ; Міський голова м.Олександрія Кіровоградської області

про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання судового рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд стягнути з Олександрійської міської ради Кіровоградської області через Управління справами Олександрійської міської ради на його користь середній заробіток за час затримки виконання судового рішення суду про поновлення на роботі за період з 12.02.2010 року по 02.11.2011 року в сумі 28601,68 грн. та компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати у розмірі 79026,44 грн.

Ухвалою суду від 10.12.2020 року вказаний позов залишено без руху, запропоновано позивачу надати до суду:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в частині позовних вимог, та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вищевказаної ухвали, 29.12.2020 року на адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Зокрема, обґрунтовуючи поважність пропуску строку для звернення до суду, позивач зазначає, що вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду є спором про оплату праці, тому до спірних правовідносин, на його думку, слід застосовувати ч.2 ст.233 КЗпП України. Тобто позивач вважає, що на вказані правовідносини строк звернення не поширюється.

За приписами ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

З наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 р. № 910/4518/16.

Безспірно, відповідно до вимог ч.2 ст.233 КЗпП України, у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Разом з тим, такі кошти за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, а не складовою заробітної плати, а тому до спірних відносин не можна застосовувати положення ч.2 ст.233 КЗпП України.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами, які свідчать про день, коли особа дізналася про порушення своїх прав, є розписка про одержання рішення, докази відправки та отримання кореспонденції, акт про відмову одержати документ (надати пояснення), довідки, складені особами, у випадках, передбачених законом.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Однак, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Однак, як встановлено, порушення прав відбулось 15.09.2011 року. Позивачем не надано доказів, що за період з 16.09.2011 року по 13.11.2020 року ним вживались якісь заходи, з метою відновлення порушених прав.

Отже наведені позивачем доводи не можуть вважатись поважною причиною пропуску для звернення до суду.

В даному випадку такі обставини позивачем не наведено.

Згідно ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, встановлених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За вказаних обставин, позовну заяву слід повернути позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 122,123,169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - повернути позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє їх права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ст. 295-297 КАС України, з урахуванням п. 15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко