Справа № 540/4266/20
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 січня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/4266/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Сільськогосподарського кооперативу "ім. Леніна" до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі третя особа на стороні відповідача Державна фіскальна служба України про визнання протиправними та скасування податкової вимоги, податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить визнати протиправними та скасувати податкову вимогу від 09.12.2020 року № 34162-13, податкові повідомлення - рішення від 21.08.2017 року № , № .

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160 - 161 КАС України, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Нормою, що регулює питання застосування строків звернення до адміністративного суду з позовами про визнання протиправними податкових повідомлень-рішень є приписи пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України), у відповідності до якого з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення.

Статтею 102 ПК України передбачено строк давності тривалістю 1095 днів.

За таких обставин строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

У той же час, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження, відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Процедура адміністративного оскарження закінчується, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (пп. 56.17.3 п. 56.17 ст. 56 ПК України).

Тобто, обов`язковою передумовою для застосування вказаної норми є проведення процедури адміністративного оскарження рішення контролюючого органу.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами оскарження спірних рішень відповідача в адміністративному порядку, позивачем отримано рішення ДФС України про результати розгляду скарги від 23.11.2017 року № 27261/6/99-99-11-01-01-25, яким у задоволенні скарги позивача відмовлено, а спірні рішення залишені без змін.

Відтак, враховуючи той факт, що строк на оскарження рішень відповідача від 21.08.2017 року № , закінчився 23.11.2020 року, а позовну заяву подано до суду 28.12.2020 року, строк на звернення до суду із даним позовом є пропущеним.

Згідно положень ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує на тому, що матеріали справи не містять заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у зв`язку із чим, позивач має подати до суду відповідну заяву із зазначенням причин такого пропуску.

Крім того, суд вважає, що така не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, а саме частиною 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

В даному разі позивачем не надано суду доказів сплати судового збору.

Суд звертає увагу позивача, що згідно з положеннями ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У позовній заяві позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору у розмірі 21020,00 грн., мотивуючи тим, що така сума судового збору наприкінці фінансового року несприятливо вплине на майновий стан позивача та призведе до труднощів у виконані зобов`язань підприємства зі сплати податків, заробітної плати та ін.

За змістом положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відтак, позивачем не надано суду доказів, які б підтверджували її скрутний фінансовий стан чи наявність інших обставин, визначених Законом України "Про судовий збір" для відстрочення судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу належить надати суду докази сплати судового збору у відповідному розмірі або належні докази відстрочення сплати такого у відповідності до закону.

За змістом частини 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому така заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/4266/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Д.К. Василяка