Справа № 120/278/20-а
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2020-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 грудня 2020 року

Київ

справа №120/278/20-а

адміністративне провадження №Зі/9901/187/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. у справі № 120/278/20-а за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді у відносинах публічної служби,

УСТАНОВИВ:

11 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року у справі № 120/278/20-а.

Ухвалою Верховного Суду від 28 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі № 120/278/20-а.

24 грудня 2020 року до касаційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. обґрунтована наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Так, позивач зазначає, що суддя Мельник-Томенко Ж.М. у період часу з 14 червня 2007 року по 04 січня 2011 року працювала суддею Вінницького окружного адміністративного суду, а з 05 січня 2011 року по 2019 рік працювала суддею Вінницького апеляційного адміністративного суду (у подальшому Сьомий апеляційний адміністративний суд), де обіймала посаду заступника голови цього суду.

На думку заявника, вказані обставини можуть свідчити про те, що за період роботи у цих судах у судді Мельник-Томенко Ж.М. могли виникнути дружні стосунки із суддями, рішення яких оскаржуються у межах цієї справи.

Зазначає, що про дружні стосунки судді Мельник-Томенко Ж.М. також свідчать обставини, пов`язані із наданням суддею Сторчаком В.Ю. своїх рекомендацій судді Мельник-Томенко Ж.М. як кандидату на посаду судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Таким чином вказані обставини викликають у заявника обґрунтовані сумніви щодо можливості судді Мельник-Томенко Ж.М. забезпечити неупередженість та об`єктивність під час розгляду його касаційної скарги, що є підставою для відводу судді згідно із пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України.

Підстави для відводу судді встановлені статтями 36 та 37 КАС України.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з частиною четвертою статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Таким чином наведені ОСОБА_1 доводи щодо сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді Мельник-Томенко Ж.М., мають суб`єктивний характер, водночас заявником не наведено обставин, які підтверджені належними та допустимими доказами, що свідчили б про обґрунтованість сумніву в неупередженості судді та не місять жодного прикладу вчинення суддею Мельник-Томенко Ж.М. дій, які можна кваліфікувати як прояв упередженості або фактів, які ставлять під сумнів її безсторонність.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Таким чином, оскільки наведені заявником на обґрунтування заяви про відвід судді обставини не знайшли свого підтвердження, тому підстав для висновку про наявність визначених пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України обставин та інших передумов для відводу судді Мельник-Томенко Ж.М. у справі № 120/278/20-а немає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 36, 40 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. у справі № 120/278/20-а за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

Л.О. Єресько,

Суддя Верховного Суду