Справа № 761/30880/20
Суддя: Мальцев Д. О.
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/427/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мальцева Д.О.,

за участю секретаря Чугаєвій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами позовного провадження в спрощеному порядку в залі судових засідань Шевченківського районного суду м. Києва справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, начальника СП Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулася до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, начальника СП Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області (далі по тексту - відповідач) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якого просила визнати незаконною та скасувати постанову ГАБ №043958 від 17.09.2020 за ч. 2 ст. 106-1 КУпАП (далі по тексту - оскаржувана постанова).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем була винесена оскаржувана постанова, згідно з якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч. 2 ст. 106-1 КУпАП, а саме позивач, являючись власником (користувачем) городної ділянки по АДРЕСА_1 , протягом 2020 року, станом на 17.06.2020 не вжила заходів до знищення 228 рослин дикоростучого снотворного маку, що ріс на ділянці ОСОБА_1 . Позивач зазначає, що проживає в м. Києві, поруч АДРЕСА_1 , біля дачного будинку має невелику земельну ділянку, де вирощує часник, цибулю, картоплю та інші сільськогосподарські культури. З 04.06.2020 позивач перебувала в м. Києві, в село Журжинці приїхала тільки 16.06.2020 ввечері, водночас, 17.06.2020 зранку до неї завітали працівники поліції, які повідомили їй, що в них є ухвала суду про обшук її будинковолодіння на предмет виявлення посіву маку та конопель. Будучи впевненою, що на її городі відсутній мак, позивач запросила працівників поліції оглянути її город, однак, на її здивування, працівники поліції відшукали рослини маку. Позивач зазначає, що мак вона не сіяла, до посіву маку не має жодного відношення. З огляду на те, що в оскаржуваній постанові не наведено жодного доказу її вини у скоєнні правопорушення, позивач просить визнати її незаконною та скасувати.

01.10.2020 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, призначено до розгляду в судовому засіданні за правилами позовного провадження в спрощеному порядку з повідомленням осіб, учасникам справи встановлено строки для надання заяв по суті справи.

Від відповідача відзив не надходив.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, судом вживались заходи щодо належного повідомлення відповідачів про дату, час та місце проведення судового засідання. Причини неявки суду не відомі.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 268 КАС України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду (ч. 2 ст. 268 КАС України).

Згідно ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

За таких обставин, враховуючи наявні в матеріалах справи відомості щодо належного повідомлення учасників справ про дату, час та місце проведення судового засідання, а також ту обставину, що їх неявка не перешкоджає розгляду справи у відповідності до ст.ст. 268, 286 КАС України, суд дійшов висновку про можливість продовження розгляду справи.

Так, в судовому засіданні встановлено, що 17.09.2020 відповідачем винесено постанову ГАБ №043958 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 106-1 КУпАП.

Відповідно до вказаної постанови, позивач, являючись власником (користувачем) городної ділянки по АДРЕСА_1 , протягом 2020 року, станом на 17.06.2020 не вжила заходів до знищення 228 рослин дикоростучого снотворного маку, що ріс на ділянці ОСОБА_1 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 106-1 КУпАП.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Відповідно до ч. 2 ст. 106-1 КУпАП, невжиття землекористувачами або землевласниками на закріплених за ними земельних ділянках заходів щодо знищення дикорослих конопель чи снотворного маку, тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а на посадових осіб - від тридцяти до сімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, якщо такий складається, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Частиною 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Крім того, відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Таким чином, в адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Проте, відповідачем, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, у вказаній постанові не зазначено жодного належного доказу про вчинення позивачем зазначеного у постанові правопорушення. Цих доказів відповідач не надав і в ході судового розгляду справи. Відповідач не скористався своїм правом та не надав у встановлений строк відзив на позовну заяву.

Враховуючи викладене, а також вимоги ст. 62 Конституції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь особи, суд приходить до висновку, що в діях позивача склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.106-1 КУпАП, відсутній, оскільки факт того, що позивач станом на 17.06.2020 не вжила заходів до знищення 228 рослин дикоростучого снотворного маку, що ріс на ділянці ОСОБА_1 , відповідачем не доведений та судом не встановлений.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 90, 241-243, 245, 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, начальника СП Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову начальника СП Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області Циганенка Михайла Євгенійовича щодо складання постанови ГАБ №043958 від 17.09.2020, щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 106-1 КУпАП

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: