Справа № 240/19321/20
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 106020000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Капинос О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Олевського районного суду Житомирської області про визнання протиправним та скасування наказу,
Позивач звернувся до суду з позовом до Олевського районного суду Житомирської області про визнання протиправним та скасування наказу №64-к від 26.10.2020 "Про оголошення догани ОСОБА_1 "
В обґрунтування позову зазначає, що догану оголошено за допущену нею помилку при виготовленні копії ухвали Олевського районного суду від 24.06.2020 у справі №287/874/19. Керівником апарату встановлено, що у відмітці про набрання судовим рішенням законної сили нею невірно зазначено дату набрання законної сили, а саме замість "24.06.2020" зазначено "23.06.2020". Зазначеної обставини позивач не заперечує, проте, вказує, що це було технічною помилкою, з огляду на велике навантаження та об"єм роботи, що при винесенні спірного наказу не враховано. Більш того, її завдання полягало лише у технічній підготовці ухвали. Саме керівник апарату є відповідальною особою за виготовлення зазначеного виду ухвал. Тобто, зазначена копія ухвали була виготовлена саме керівником апарату суду. з огляду на це, вважає, що підстави для оголошення догани були відсутні.
Ухвалою від 10.11.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 26.11.2020.
Розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача.
Від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено про те, що своїми неправомірними діями, що полягають у невірному зазначенні дати набрання законної сили ухвали про повернення судового збору, ОСОБА_1 порушила п. 3 розділу XI Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України, затвердженою наказом ДСА України від 20.08.2019 № 814 (зі змінами), що потягло за собою заведення нової судової справи та призначення її до повторного судового розгляду, витрату державних коштів на виклик сторін, додаткову роботу секретарів канцелярії суду, інших секретарів судових засідань та створило додаткове навантаження у судді, який тривалий час один здійснює правосуддя у зв`язку з відсутністю інших суддів, передбачених штатним розписом суду. Крім того, позивач є безпосереднім виконавцем - відповідальною особою за виготовлення, видачу та направлення судових рішень, та не зважаючи на допущену нею помилку, іншу ухвалу (з вірним зазначенням дати набрання законної сили) вона так і не виготовила. Таким чином, за наслідками дисциплінарного провадження комісією встановлено факт неналежного виконання посадових обов`язків секретарем судового засідання ОСОБА_1 , а саме - неналежне виконання вимог ст. 261 Цивільного процесуального кодексу України та пунктів 3 та 4 розділу XI "Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів" Інструкції з діловодства в місцевих та апеляцій них судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814. Таким чином спірний наказ є правомірним, а позов безпідставним.
09.12.2020 до суду прибув позивач, подав заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з"явився, повідомлений про розгляд справи у передбаченому законом порядку. Причини неявки суду невідомі.
Ухвалою від 09.12.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі у розгляді справи як співвідповідача або третю особу- керівника апарату Олевського районного суду. Ухвалою суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
ОСОБА_1 працює на посаді секретаря судового засідання Олевського районного суду Житомирської області з 16.09.2002.
Наказом Олевського районного суду від 26.10.2020 №64-к, відповідно до ст.65-69, 71, 73-77, Закону України від 10.12.2015 №889-УШ "Про державну службу", статей 147-149 та 151 Кодексу законів про працю України, за неналежне виконання посадових обов"язків, оголошено догану секретарю судового засідання Олевського районного суду ОСОБА_2 . У наказі вказано, що протягом строку дії дисциплінарного стягнення не застосовувати до секретаря судового засідання ОСОБА_1 заходи заохочення.
Наказ винесено на підставі подання з висновком дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Олевського районного суду від 23.10.2020 та письмових пояснень ОСОБА_1 від 26.10.2020.
Вважаючи наказ протиправним, позивач звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірному рішенню, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною першою статті 1 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 889-VIII) визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону України "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону України "Про державну службу").
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу" дисциплінарним проступком зокрема є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Частиною 3 статті 66 Закону № 889-VIII визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
В силу приписів частини 6 статті 66 Закону № 889-VIII дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.
Відповідно до ч.ч.1, 9-11 статті 69 Закону №889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Згідно з частиною 9 статті 71 цього Закону за результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Отже, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є, зокрема, невиконання або ж неналежне виконання останнім посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією. При цьому, законодавством вимагається щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований і дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.
Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).
Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.
Наказ Олевського районного суду від 26.10.2020 №64-к "Про оголошення догани секретарю судового засідання ОСОБА_1 " винесено за неналежне виконання посадових обов"язків на підставі подання з висновком дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Олевського районного суду від 23.10.2020 та письмових пояснень ОСОБА_1 від 26.10.2020.
В той же час, оголошенню догани передувала службова записка керівника апарату Олевського районного суду ОСОБА_3 на ім"я голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Олевського районного суду відносно секретаря судового засідання ОСОБА_1 , висновок дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Олевського районного суду, складений за результатами дисциплінарного провадження відносно секретаря судового засідання ОСОБА_1 та подання.
Частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Відповідно до частини дев`ятої вказаної статті Закону № 889-VIII, дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч.10 ст. 69 Закону № 889-VIII).
Згідно із ч. 11 ст. 69 Закону № 889-VIII суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Частиною першою статті 73 Закону № 889-VIII передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Відповідно до положень частини 3 вказаної статті Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Згідно із ч. 1, 2, 5 ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
28.09.2020 керівник апарату Олевського районного суду С.Б.Бейкун подано на ім"я голови дисциплінарної комісії Олевського районного суду Кондратовець М.І. службову записку, у якій зазначено про те, що секретар судового засідання ОСОБА_1 допустила помилку у зазначенні дати набрання законної сили в ухвалі суду від 24.06.2020 у справі №287/874/19 за заявою АТ КБ "Приватбанк" про повернення судового збору, а саме: дана ухвала оскарженню не підлягає і вступає в силу відразу після проголошення рішення, але датою набрання законної сили неправильно зазначено 23.06.2020. Внаслідок допущеної помилку ухвалу неможливо було виконати вчасно, що спричинило повторне звернення АТ КБ "Приватбанк" до суду із заявою про виправлення недоліків. Своїми неправомірними діями секретар судового засідання ОСОБА_1 порушила п.3 розділу ХІ Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України, затвердженою наказом ДСА від 20.08.2019 №814. У зв"язку з цим, просила взяти до уваги інформацію та Дисциплінарній комісії в повному обсязі визначити ступінь вини, характері тяжкість дисциплінарного проступку.
Наказом керівника апарату Олевського районного суду ОСОБА_3 від 12.10.2020 №63-к відкрито дисциплінарне провадження щодо секретаря судового засідання Олевського районного суду ОСОБА_1 . Також наказано Дисциплінарній комісії Олевського районного суду в повному обсязі визначити ступінь вини, характер і тяжкість дисциплінарного проступку та надати пропозицію щодо накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
21.10.2020 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Олевського районного суду Житомирської області відносно секретаря судового засідання ОСОБА_1 складено висновок . Комісія дійшла висновку, що допущене порушення секретарем судового засідання вчинене внаслідок грубої недбалості, а тому в її діях наявні ознаки дисциплінарного проступку та вона підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності .
У зв"язку з цим, дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців Олевського районного суду Житомирської області внесла керівнику апарату Олевського районного суду подання від 21.10.2020, яким запропоновано притягнути до дисциплінарної відповідальності секретаря судового засідання Олевського районного суду ОСОБА_1 та рекомендовано застосувати до неї дисциплінарне стягнення у виді догани.
Приймаючи за наслідками дисциплінарного провадження такий висновок, дисциплінарна комісія зазначила, що в діях секретаря судового засідання ОСОБА_1 дійсно встановлено порушення вимог ст.261 Цивільного кодексу України та. п.3 розділу ХІ Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України, оскільки остання проставила невірну дату набрання законної сили ухвалою суду. Наслідком вказаного вище порушення стало те, що ухвалу Олевського районного суду від 24.06.2020 за заявою АТ КБ "Приватбанк" про повернення судового збору не вдалося за можливе виконати вчасно, що стало причиною для повторного звернення АТ КБ "Приватбанк" до суду із заявою про виправлення недоліків в ухвалі суду, заведенням нової судової справи, призначенням її до розгляду, створенням зайвого навантаження на суддю ОСОБА_4 , який тривалий час один здійснює правосуддя у зв"язку з відсутністю інших суддів.
Зазначені висновки стали підставою для оголошення догани позивачу, що оформлена спірним наказом.
Відповідач вказуючи на правомірність оскаржуваного наказу стверджує про те, що саме позивач є безпосереднім виконавцем - відповідальною особою за виготовлення, видачу та направлення судових рішень, а тому порушення нею вимог ст. 261 Цивільного процесуального кодексу України та пунктів 3 та 4 розділу XI "Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів" Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 є підставою для оголошення догани.
Суд такі доводи оцінює критично, з огляду на таке.
В матеріалах справи міститься копія ухвали Олевського районного суду від 24.06.2020 про повернення АТ КБ "Приватбанк" судового збору з державного бюджету. У резолютивній її частині зазначено, що така оскарженню не підлягає. А отже, набирає законної сили негайно після підписання.
На зворотній стороні ухвали міститься відмітка про те, що вона набрала законної сили 23.06.2020, а не 24.06.2020.
На засіданні дисциплінарної комісії Олевського районного суду від 21.10.2020, яке оформлене протоколом засідання, ОСОБА_1 пояснила, що дійсно, при оформленні судового рішення у справі №285/874/19 нею було допущено помилку при оформленні копії судового рішення, що набрало законної сили, а саме: в зазначенні дати набрання ним чинності. Про те вказала на те, що в той час нею був зроблений великий об"єм роботи. Просила врахувати, що не мала наміру навмисно зробити помилку, врахувати ступінь вини керівника апарату, яка теж допустила помилку, не перевіривши рішення суду.
Аналогічні пояснення позивачем наведені у позовній заяві.
В той же час, здійснюючи свої посадові обов"язки секретар судового засідання керується Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814, посадовою інструкцією секретаря судового засідання.
Відповідно до п.3 Інструкції №814 (у редакції на час засвідчення копії ухвали) копія судового рішення, виготовлена апаратом суду, засвідчується відповідальною особою апарату суду та відповідною печаткою суду із зазначенням дати.
У разі якщо судове рішення не набрало законної сили, про це працівником апарату суду зазначається на копії, що видається чи надсилається.
На копії судового рішення, що набрало законної сили, зазначається дата набрання ним чинності.
У випадках, встановлених чинним законодавством, у тому числі для проставлення апостиля, а також на вмотивовану вимогу учасника справи чи органів та установ, які виконують рішення судів, з метою недопущення порушень прав фізичних та юридичних осіб, копія судового рішення засвідчується гербовою печаткою та підписом головуючого судді (судді-доповідача), а у разі його відсутності - головою суду чи особою, що виконує його обов`язки.
Види судових рішень та відповідальні працівники суду, які їх засвідчують, визначаються розпорядчим документом голови суду.
Наказом Олевського районного суду від 02.01.2020 №16 "Про визначення відповідальних за виготовлення, видачу, направлення та засвідчення копій судових рішень", виданого відповідно до розділу ХІ Інструкції №814, визначено старшого секретаря суду, секретарів суду, секретарів судового засідання, архіваріуса відповідальними за виготовлення, видачу та направлення судових рішень в Олевському районному суді Житомирської області.
В той же час, відповідно до п.5,7 наказу встановлено визначити відповідальними особами за засвідченення копій судових рішень керівника апарату та заступника керівника апарату суду, в разі їх відсутності іншого працівника апарату суду визначеного наказом начальника ТУДСА в Житомирській області за поданням голови суду. Відповідальним особам, визначених в п.1,5 наказу при виготовленні та засвідченні копій судових рішень, забезпечити неухильне дотримання вимог розділу "Засвідчення та видання копій судових рішень і документів" Інструкції.
Таким чином, всі виготовлені рішення засвідчуються особистим підписом відповідальної особи та скріплюються відповідної печаткою суду.
З копії ухвали про повернення судового збору вбачається, що її засвідчив своїм підписом керівник апарату Олевського районного суду С.Б. Бейкун.
Таким чином, відповідальність за засвідчення копії ухвали про повернення судового збору АТ КБ "Приватбанк" та проставлення дати набрання нею законної сили, незважаючи на те, що її виготовлено з документообігу секретарем судового засідання Дворак Г.П., також покладається і на керівника апарату суду, що ні дисциплінарною комісією, ні при внесенні спірного наказу не враховано.
Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення закріплені у статті 74 Закону № 889-VIII.
За змістом положень вказаної статті Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Суд зазначає, що оскільки ухвалу засвідчено підписом керівника апарату суду Бейкун С.Б, саме вона є відповідальною особою в Олевському районному суді за засвідчення копій судових рішень.
Позивач не заперечує, що допустила помилку при виготовленні копії ухвали, разом з тим, суд зазначає, що саме керівник апарату, як відповідальна особа, зобов"язана перевірити правильність її виготовлення та засвідчення, тому вся відповідальність не може бути покладена лише на секретаря судового засідання.
В той же час, дисциплінарною комісією не надано оцінку діям керівника апарату не встановлено ступінь її відповідальності при засвідченні копії ухвали.
Крім того, суд вважає, що допущена позивачем помилка при зазначенні дати набрання законної сили ухвали є суто технічною, враховуючи суть та значний обсяг роботи секретаря судового засідання. Також, суд враховує, що жодних скарг на позивача з приводу допущеної помилки від учасників справи не надходило, тому таке порушення не може вважатися тяжким. Матеріали справи протилежних доказів не містять.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1)усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2)попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
При обранні виду дисциплінарного стягнення позивач комісія врахувала характеристику, надану керівником апарату С.Б.Бейкун, та визнання вини позивачем.
Так, в характеристиці зазначено, що за час роботи позивач зарекомендувала себе як конфліктний працівник, до виконання своїх посадових обов`язків ставиться поверхнево, намагається уникнути відповідальних завдань. На зауваження керівника апарату суду реагує неоднозначно. Вимоги Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України не вивчає. Функціональні обов`язки виконує недбало, допускає помилки у виконавчій дисципліні. За останні роки не підвищувала свій професійний рівень та не прагне до самовдосконалення.
Разом з тим, відповідачем не надано жодних доказів щодо застосування принципу індивідуалізації покарання, зокрема чи враховувалися разом в сукупності останнім обставини, що пом`якшуються відповідальність державного службовця, а саме: 1)усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2)попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди. (ст.67 Закону)
Зокрема дисциплінарною комісією не враховано, що позивач жодного разу до дисциплінарної відповідальності не притягувалась; з вересня 2019 року навчається у Рівненському коледжі Національного університету біоресурсів і природокористування України за спеціальністю "правознавство", до підтверджується довідкою №6; за результатами оцінювання службової діяльності в Олевському районному суді за 2018 рік та 2019 рік отримала позитивні оцінки; у 2006-2019 роках отримувала від голови Олевського районного суду, Ради суддів України, Державної судової адміністрації України, Олевської міської ради, Олевської районної ради, Олевської районної державної судової адміністрації за сумлінне виконання службових обов`язків та професіоналізм подяки, грамоти, почесні грамоти.
Тому, суд вважає, що надана керівником апарату Олевського районного суду характеристика фактично суперечить зазначеним доказам та вказує на упереджене ставлення до позивача.
Зазначене вказує є на те, що усіх пом"якшуючих обставин при вирішенні питання щодо накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани не було враховано.
Частиною 3 статті 66 Закону № 889-VIII визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
При цьому, суд звертає увагу, що словосполучення "може бути оголошено догану" вказує на те, що при виборі виду стягнення, яке може бути застосоване у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби має виходити із того, що догана в даному випадку є видом найсуворішого стягнення, що застосовується до державного службовця.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення або керівник державної служби може застосувати до працівника менше суворе дисциплінарне стягнення, зокрема зауваження.
Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази того, чому до позивача застосовано більш суворіший вид стягнення - догану та не використано можливість для застосування менш суворого. Більш того, в ході розгляду справи судом не встановлено обставин, які б вказували на те, що позивачем вчинено дійсно дисциплінарний проступок, який вказує на навмисне неналежне виконання ним своїх посадових обов"язків, що заслуговує на застосування найсуворішого виду стягнення.
За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідачем при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани не в повному обсязі досліджено матеріали справи, не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, показники виконання службових завдань, наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень, чим не дотримано вимоги чинного законодавства.
Враховуючи викладене, суд вважає, що вид дисциплінарного стягнення, застосований до позивача не відповідає тяжкості проступку, при його застосуванні не враховано всіх обставин справи, а отже оспорюваний наказ Олевського районного суду Житомирської області №64-к від 26.10.2020 "Про оголошення догани ОСОБА_1 " є протиправним та підлягає скасуванню.
Доводи представника відповідача про те, що саме на позивача, як секретаря судового засідання покладено відповідальність за неналежне засвідчення ухвали, спростовані в ході розгляду справи.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд вважає, що не доведено правомірність своїх дій про застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення, тому позов є обґрунтований та підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 242-295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) задовольнити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Олевського районного суду Житомирської області на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 840,80 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос