Справа № 126/2851/20
Суддя: Хмель Р. В.
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

Справа № 126/2851/20

Провадження № 2-а/126/43/2020

"28" грудня 2020 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області області Хмель Р.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Поліцейського СРПП Бершадського ВП старшого сержанта поліції Обідник Сергія Олександровича про скасування постанови серія ГАА №135316 від 03.11.2020 про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить суд поновити строк на оскарження постанови серії ГАА №135316 про накладення на нього адміністративного стягнення за ст.177 КУпАП, скасувати її, а провадження по справі закрити.

Суд, вивчивши позовну заяву, вважає, що її необхідно залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам п. 2, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме: до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору , або доказів підстав звільнення від сплати судового збору.

Частиною четвертою статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Питання застосування вищенаведених норм закону стало предметом дослідження Великої Палати Верховного Суду, яка у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/88952415) дійшла висновку про те що: "за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають".

Частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимоги про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто вимоги немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір"судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини третьої статті 4 Закону "Про судовий збір"за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на час звернення позивача до суду складає 840,80 грн.).

В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону "Про судовий збір"передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що на даний час складає 420,40 грн.).

При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов до висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем у порушення норм вказаної статті до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, до якого на підтвердження свого майнового стану додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 3 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року, довідку з Пенсійного фонду України форми ОК-5 (звітні роки з 2004 по 2016 рік), довідку №456 від 21.12.2020 року видану Бершадською районною філією Вінницького обласного центру зайнятості.

Суд, розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, зазначає наступне.

Питання про зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовано статтею 133 КАС України.

Відповідно до положень частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, з наведеного вбачається, що з метою встановлення підстав для звільнення позивача від сплати судового збору суд має дослідити докази щодо доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Однак, наразі суд позбавлений такої можливості, оскільки позивачем не надані відповідні докази саме за попередній календарний рік.

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме: для надання до суду документу про сплату судового збору в сумі 420 грн. 40 коп., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового (відомості щодо доходів позивача за попередній календарний рік).

Враховуючи викладене та керуючись статями 160,161,169 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Поліцейського СРПП Бершадського ВП старшого сержанта поліції Обідник Сергія Олександровича про скасування постанови серія ГАА №135316 від 03.11.2020 про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Копію даної ухвали направити позивачу для відома та виконання.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р. В. Хмель