Справа № 320/7341/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2020-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2020 року № 320/7341/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправною та скасування податкової вимоги

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області та просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області щодо нарахування в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) пені по військовому зборі в розмірі 280448,40 (двісті вісімдесят тисяч чотириста сорок вісім гривень 40 копійок);

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області відкоригувати дані інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) шляхом виключення пені по військовому зборі в розмірі 280448,40 (двісті вісімдесят тисяч чотириста сорок вісім гривень 40 копійок);

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу від 17.08.2020 №49686-53 ГУ ДПС у Київській області;

- скасувати Рішення ГУ ДПС у Київській області №1612 про опис майна у податкову заставу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 25.08.2020 позовну заяву залишено без руху.

До суду від позивача надійшла заява про усунення недоліки позовної заяви, які визначенні в ухвалі суду від 25.08.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.09.2020 відкрито провадження по справі та зазначено, що справа буде розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що у період з 05.02.2018 по 16.02.2018 року ГУ ДФС у Київській області проведено документальна позапланова невиїзна перевірка діяльності платника податків ОСОБА_1 щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних податків і зборів за період з 01.01.2014 по 16.02.2018 рік.

За результатом перевірки складений Акт від 23.02.2018 №125/10-36-13-09/ НОМЕР_2 на підставі якого винесено, зокрема, податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018 зі сплати військового збору у розмірі 752 159,80 гривень.

Відповідно до квитанції №0.0..1 від 17.07.2018, призначення платежу військовий збір податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018, ОСОБА_1 сплачено до бюджету 732736,60 грн.

Згідно з розрахунком пені, обчисленої на виявлені органом ДПС суми занижень податкових зобов`язань, податкове повідомлення-рішення (форма «Р») від 03.04.2018 № вручено платнику податків 31.07.2019, граничний строк сплати 27.08.2019.

Позивач вказує, що, донараховані контролюючим органом грошові зобов`язання, визначені у податковому повідомленні-рішення (форма «Р») від 03.04.2018 №, сплачені платником податків ОСОБА_1 протягом строку, встановленого ПК України.

Окрім того, зазначає, що відповідно до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 пеня нарахована відповідно до п.п. 129.1.2 п. 129.1 ст. 129 ПК України, тобто при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).

Враховуючи, що основні зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 03.04.2018 № сплачені ОСОБА_1 у встановлені законодавством строки, позивач вважає, що у податкового органу відсутні підстави для нарахування пені на суму заниження податкових зобов`язань та за весь період такого заниження, а саме: з 30.07.2016 по 09.08.2019, з 30.07.2017 по 09.08.2019, з 30.07.2018 по 09.08.2019.

Таким чином, враховуючи протиправність дій ГУ ДПС у Київській області щодо нарахування позивачу пені по військовому зборі за вищевказаний період, відсутність правових підстав для притягнення ОСОБА_1 до фінансової відповідальності, належним способом захисту, що відновить права Позивача, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення пені по військовому зборі в розмірі 280 448,40 гривень, нараховану на суму зменшення грошових зобов`язань, визнання протиправним та скасування податкової вимоги від 17.08.2020 №49686-53, скасування рішення №112 про опис майна у податкову заставу.

Представник відповідача на обґрунтування своїх заперечень зазначає, дії ГУ ДПС у Київській обласні щодо нарахування позивачу пені по сплаті військового збору відповідають нормам податкового законодавства, а саме п.п.14.1.162 п. 14.1 ст. 14, п.п.129.1.1 п. 129.1 ст. 129 ПК України, оскільки податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018 було неузгодженим з моменту звернення позивачем до суду з вимогами про його скасування.

Таким чином, на думку відповідача, вимога про сплату боргу від 17.08.2020 №49686-53 сформована за обліковими даними інформаційної системи контролюючого органу відповідно до чинного податкового законодавства, у зв`язку з непогашенням позивачем пені зі сплати військового збору за податковим повідомленням-рішенням.

У судове засідання, призначене на 21.10.2020, сторони з`явились, представник відповідача подав відзив на позовну заяву у зв`язку з чим представником позивача заявлено клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання, призначене на 24.11.2020, сторони з`явились, представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити. Крім того, заявила клопотання про подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог. Крім того, заявив клопотання про подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Протокольною ухвалою від 24.11.2020, керуючись ч. 3 ст. 194 КАС України, суд на місці ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи на виконання вимог ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 23.01.2018 у справі №760/1520/18 щодо призначення позапланової перевірки ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) в межах кримінального провадження №0000202 від 27.03.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України, на підставі п.п. 78.1.11 п. 78.1 ст.78, ст. 79 ПК України, Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», наказу ГУ ДФС у Київській області №219 від 01.02.2018, головним державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Київській області Черниш Н.М. у період з 05.02.2018 по 16.02.2018 проведена документальна позапланова невиїзна перевірка діяльності платника податків-фізичної особи (РНОКПП: НОМЕР_2 ) щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних податків і зборів за період з 01.01.2014 по 31.12.2017.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 23.02.2018 №125/10-36-13-09/ НОМЕР_2 «Про результати документальної позапланової документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних податків і зборів за період з 1 січня 2014 по 31 грудня 2017».

На підставі Акта №125/10-36-13-09/ НОМЕР_1 від 23.02.2018 ГУ ДФС у Київській області винесено:

- податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018, зі сплати військового збору у розмірі 752159,80 грн., з яких сума: за податковим зобов`язанням 601 727,84 гривень; за штрафними (фінансовими) санкціями 150431,96 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018 зі сплати ПДВ 9509946,25 грн., з яких: за податковим зобов`язанням 8407957,00 грн.; за штрафними санкціями 2101989,25 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018 зі сплати ПДФО 7641468,75 грн., з яких: за податковим зобов`язанням 6113175,00 грн. за штрафними санкціями 1528293,75 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018 штрафні (фінансові) санкції з ПДФО 680,00 грн.;

- рішення про застосування штрафних санкцій за неподання звідності з ЄСВ № від 03.04.2018 680,00 грн.;

- рішення про застосування штрафних санкцій за своєчасно не нарахованого ЄСВ № від 03.04.2018 92140,87 грн.;

- вимога про сплату боргу №Ф- від 03.04.2018 зі сплати ЄСВ 382615,20 грн.

Не погоджуючись з висновками, які зазначенні в акті №125/10-36-13-09/ НОМЕР_1 від 23.02.2018 ОСОБА_1 звернувся за захистом своїх прав та інтересів до суду про скасування прийнятих за результатами перевірки податкових повідомлень-рішень, рішень про застосування штрафних санкцій, вимоги про сплату боргу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2018 у справі №810/1963/18 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018, податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018, податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018; податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018; рішення про застосування штрафних санкцій за неподання звідності з ЄСВ № від 03.04.2018, рішення про застосування штрафних санкцій за своєчасно не нарахованого ЄСВ № від 03.04.2018, вимогу про сплату боргу №Ф- від 03.04.2018 зі сплати ЄСВ.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.07.2019 у справі №810/1963/18 рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2018 скасовано в частині задоволених позовних вимог про визнання протиправним та скасування: податкового повідомлення-рішення № від 03.04.2018; податкового повідомлення-рішення № від 03.04.2018; податкового повідомлення-рішення № від 03.04.2018; рішень про застосування штрафних санкцій від 03.04.2018№ та №; вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2018№Ф-. Прийнято в указаній частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено. В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2018 залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 25.05.2020 у справі №810/1963/18 Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду віл 31.07.2019, в частині скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2018 та відмови у задоволенні позову про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 03.04.2018 № та №; рішень про застосування штрафних санкцій від 03.04.2018 № та №; вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2018 №Ф-, скасовано. Залишено в цій частині в силі рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2018. У решті Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.07.2019 залишено без змін.

Враховуючи вищезазначене, суд зазначає, що податкове повідомлення-рішення № від 03.04.2018, яким збільшено суму грошового зобов`язання зі сплати військового збору у розмірі 752 159,80 гривень, з яких сума: за податковим зобов`язанням 601 727,84 гривень; за штрафними (фінансовими) санкціями 150 431,96 гривень є чинним відповідно до Постанови Верховного суду від 25.05.2020.

Як вбачається з матеріалів справи ГУ ДПС у Київській області винесено податкову вимогу від 17.08.2020 №49686-53 на суму податкового боргу платника податків у розмірі 278 851,08 гривень, яка складається із суми пені по військовому зборі. Окрім того, відповідно до статті 89 ПК України ГУ ДПС у Київській області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу.

Не погоджуючись із вказаною податковою вимогою та рішенням про опис майна у податкову заставу, позивач звернуся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку оскаржуваній податковій вимозі від 17.08.2020 №49686-53 суд зазначає наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пп. 21.1.1, 21.1.4 п. 21.1 ст. 21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Відповідно до п.п. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

П.п. 14.1.156 п. 14.1 ст. 14 ПК України зазначено, що податкове зобов`язання - сума коштів, які платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки (п.п. 14.1.162 п.14.1ст. 14 ПК України).

Згідно з п.п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до п. 57.3 ст. 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначених у п.п. 54.3.1-54.3.6 п. 54.3 ст.54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Тобто, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення рішення.

Судом встановлено, що відповідно до квитанції №0.0..1 від 17.07.2018, призначення платежу військовий збір ППР № від 03.04.2018, ОСОБА_1 сплачено до бюджету 732736,60 грн.

Згідно з розрахунком пені, обчисленої на виявлені органом ДПС суми занижень податкових зобов`язань, що міститься в матеріалах справи, податкове повідомлення-рішення (форма «Р») від 03.04.2018 № вручено платнику податків 31.07.2019, граничний строк сплати 27.08.2019.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що донараховані контролюючим органом грошові зобов`язання, визначені у податковому повідомленні-рішення (форма «Р») від 03.04.2018 №, сплачені платником податків ОСОБА_1 протягом строку, встановленого ПК України.

Водночас, положення ст. 129 ПК України визначають в якості підстави нарахування пені порушення строків погашення податкового боргу. Об`єктом застосування пені є саме погашена сума податкового боргу, яка в розумінні п.п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України, є сумою узгодженого грошового зобов`язання, несплаченою платником податків у встановлений цим Кодексом строк.

Вказані положення ПК України кореспондуються з вищенаведеними положеннями п.п. 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 ПК України, оскільки також встановлюють правило, що нарахування пені можливе лише у разі несплати податкового зобов`язання до дня настання граничного строку погашення податкового зобов`язання як обов`язкової умови для початку нарахування пені.

У свою чергу, відповідно до п. 111.2 ст. 111 ПК України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

При цьому фінансова відповідальність до платника податків у вигляді пені має бути застосована у розмірі та з дотриманням порядку нарахування пені, чинного на дату сплати зобов`язання (припинення порушення).

Окрім того, відповідно до матеріалів справи, нарахована сума грошового зобов`язання визначена контролюючим органом за результатами податкової перевірки, а саме на підставі Акта від 23.02.2018 №125/10-36-13-09/ НОМЕР_2 «Про результати документальної позапланової документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати належних податків і зборів за період з 01.01.2014 по 31.12.2017».

Однак, судом встановлено, що відповідно до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 податковим органом нарахована пеня відповідно до п.п. 129.1.2 п. 129.1 ст. 129 ПК України, тобто при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).

Згідно з п. 129.1 ст. 129 ПУ України нарахування пені розпочинається, зокрема: при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження) (п.п. 129.1.1 п.129.1 ст.129 Кодексу); при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження) (п.п. 129.1.2 п. 129.1 ст. 129 Кодексу).

Статтю 129 ПК України не встановлено нарахування пені у разі виявлення контролюючим органом заниження податкових зобов`язань на суму такого заниження та за весь період заниження.

Аналогічні позиції міститься у постановах Верховного суду від 19.02.2019 по справі №825/999/17, від 27.11.2018 у справі №822/2591/17, від 24.01.2019. у справі №820/3525/16, від 12.02.2019 у справі №820/6468/17, від 20.12.2016 у справі №813/4225/13 а, від 21.09.2015 у справі №812/1094/13 а.

Враховуючи, що основні зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 03.04.2018 № сплачені ОСОБА_1 у встановлені законодавством строки, суд приходить до висновку, що у податкового органу відсутні підстави для нарахування пені на суму заниження податкових зобов`язань та за весь період такого заниження, а саме: з 30.07.2016 по 09.08.2019, з 30.07.2017 по 09.08.2019, з 30.07.2018 по 09.08.2019, а відтак дії щодо нарахування пені податковим органом є протиправними.

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881), затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) (далі Порядок №422).

Згідно п. 2 вказаного порядку інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами, а оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Разом з цим, перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Пунктом 3 Порядку №422 встановлено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (п. 4 Порядку №422).

При цьому, п. 5 Порядку №422 встановлено наступне.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до п. 1 розділу 2 Порядку №422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки «платник відсутній в реєстрі»; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Розбіжності, в контексті приписів п. 2 розділу 2 Порядку №422 не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування». Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.

Системний аналіз вищевикладеного дає підстави дійти висновку, що у випадку неповного та/або несвоєчасного відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущених як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок, у разі їх виявлення структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

Враховуючи протиправність дій ГУ ДПС у Київській області щодо нарахування ОСОБА_1 по військовому зборі за вищевказаний період, відсутність правових підстав для притягнення ОСОБА_1 до фінансової відповідальності, належним способом захисту, що відновить права позивача, є коригування в інформаційній системі органів ДПС даних інтегрованої картки шляхом виключення пені по військовому зборі в розмірі 280448,40 грн., нараховану на суму зменшення грошових зобов`язань, визнання протиправним та скасування податкової вимоги від 17.08.2020 №49686-53, яка винесена ГУ ДПС у Київській області, скасування рішення №112 про опис майна у податкову заставу.

Таким чином, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір. Доказів понесення інших судових витрат позивач суду не надав. Таким чином, судові витрати щодо сплати судового збору підлягають присудженню на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 139, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправними дії Головного управління Державної податкової служби у Київській області щодо нарахування в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) пені по військовому зборі в розмірі 280 448,40 (двісті вісімдесят тисяч чотириста сорок вісім гривень 40 копійок).

3. Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області відкоригувати дані інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) шляхом виключення пені по військовому зборі в розмірі 280 448,40 (двісті вісімдесят тисяч чотириста сорок вісім гривень 40 копійок).

4. Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 17.08.2020 №49686-53, винесену Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області;

5. Скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області №1612 від 17.08.2020 про опис майна у податкову заставу.

6. Стягнути сплачений судових збір у розмірі 6151,71 (шість тисяч сто п`ятдесят одна) грн. 71 коп. на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Державної податкової служби у Київській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.