Справа № 160/10263/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у письмовому проваджені у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Спецзапчасть» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, -
1. 27.08.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Спецзапчасть» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби про:
- визнання протиправним та скасування рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 № UА110230/2020/000127/2;
2. Ухвалою суду від 01.09.2020 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
3. 09.09.2020 на виконання вимог ухвали позивачем надано належним чином оформлений адміністративний позов та його копію відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі із зазначенням ціни позову; платіжне доручення про сплату судового збору від 08.09.2020 № 2284 у розмірі 9593,09 грн.
4. Ухвалою суду від 14.09.2020 прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні 08.10.2020, встановлено учасникам справи строки для надання заяв по суті спору, від відповідача витребувано докази.
5. 07.10.2020 від позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі та ненадходженням відзиву на позов.
6. 08.10.2020 у підготовче засідання учасники справи не прибули, розгляд справи відкладено до 22.10.2020.
7. Ухвалою суду від 09.10.2020 клопотання відповідача про продовження строку надання відзиву задоволено, продовжено вказаний строк до 20.10.2020.
8. 16.10.2020 відповідачем надано відзив на позов.
9. 20.10.2020 засобами електронного зв`язку та 23.10.2020 поштовим зв`язком від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження із зв`язку із карантинними заходами та для недопущення короновірусної інфекції.
10. 22.10.2020 від позивача засобами електронного зв`язку надійшла відповідь на відзив.
11. 22.10.2020 позивач надав заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження.
12. 22.10.2020 у судове засідання учасники справи не прибули, судом закрито підготовче провадження, із врахуванням клопотань представників сторін ухвалено розгляд справи по суті здійснювати у порядку письмового провадження.
16. До компетенції митних органів при оформленні імпорту товару не входить трактування наданих декларантом документів, які складені відповідними компетентними органами. Окрім цього, факт виникнення сумнівів у митного органу щодо змісту висновку ЗТПП від 22.06.2020 не має жодного відношення до числового визначення заявленої митної вартості та не є підставою для відмови у оформленні товару у розумінні частини шостої статті 54 МК України, що підтверджено у справах № 280/1054/19, № 280/1853/19. Що стосується відмінностей у коді УКТЗЕД, Товариство зазначило, що це лише друкарська помилка, яка була допущена при складанні вказаного висновку, стосовно чого підприємство вже звернулось до ЗТПП з відповідним запитом на підтвердження.
17. Щодо складення прайс-листа російською мовою, Товариство зазначило, що прайс-лист носить загальний характер та містись орієнтовну вартість по кожній позиції товару, яка може бути відкоригована, як і умови поставки, у процесі досягнення домовленості між сторонами. Остаточна вартість закріплена у комерційному інвойсі. Факт виникнення сумнівів у митного органу щодо змісту прайс-листа, який по суті не є документом, яким оформлено спірну поставку, не має жодного відношення до числового визначення заявленої митної вартості та не є підставою для відмови у оформленні товару.
18. Стосовно зауваження щодо видачі страхового документу 16.05.2020 та дати коносаменту 17.05.2020, позивач зазначив, що вказана підстава взагалі не містить жодного логічного змісту. Товар було застраховано 16.05.2020, після чого 17.05.2020 оформлено документ, яким підтверджено факт його перевезення морським транспортом, що фактично підтверджує те, що вантаж покинув порт відправлення. Про яку хронологічну невідповідність йде мова, позивачу не зрозуміло.
19. Щодо зауваження Митниці відносно хронологічної невідповідності, позивач зазначив, що спочатку товар пройшов митний контроль та 14.05.2020 оформлена експортна митна декларація, після чого товар відправлений та 17.05.2020 складено коносамент.
21. Виписка з бухгалтерської документації являє собою лист компанії для надання по місцю вимоги, а не є витягом з бухгалтерського документу. Жодним нормативним документом форма та зміст такого документа як «Бухгалтерська виписка» не встановлені. Відповідно, зауваження митного органу не мають жодного нормативного обґрунтування.
22. Жодного зауваження щодо проведеного розрахунку митної вартості оскаржуване рішення від 10.07.2020 не містить. Митним органом не зазначено, які саме документи не були надані декларантом, які саме числові складові мали бути підтверджені такими документами, а також яких відомостей, що підтверджують саме числову складову заявленої декларантом митної вартості, не вистачає у наданих документах. Відповідно, рішення відповідача не містить підстав неможливості застосування у цьому випадку основного (першого) методу визначення митної вартості товару за ціною договору. Відомості щодо надходження інформації від митних органів інших країн у оскаржуваному рішенні відсутні.
23. На вимогу митного органу були надані вичерпні документально підтверджені пояснення щодо встановлених митним органом розбіжностей.
24. Щодо обрання резервного методу визначення митної вартості, позивач зазначив, що викликає сумнів сам факт відсутності у базі митного органу відповідної інформації, оскільки імпортовані товари не є унікальними, про що було зазначено підприємством у листі від 09.07.2020 з додаванням відповідних митних декларацій, які були раніше оформлені ТОВ «ТК «Спецзапчасть».
25. Із посиланням на правові висновки, висловлені у постановах Верховного Суду від 15.08.2019 у справі № 804/9003/13-а, від 12.12.2019 у справі № 804/2957/17, від 13.08.2020 у справах № 815/3451/16, № 815/1935/16, позивач просив позов задовольнити.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
26. Відповідач проти позову заперечив, зазначив, що автоматизованою системою аналізу та управління ризиками згенеровано відповідні форми контролю.
27. За результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості, встановлено розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, а саме: у наданих до митного оформлення комерційних інвойсах відсутні печатки і штампи уповноважених органів країни відправлення; відповідно Інкотермс-2010 згідно з терміном СІF на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту, документом, який підтверджує даний факт є митна декларація країни відправлення, до митного оформлення митна декларація країни відправлення не надана; якщо здійснювалося страхування, декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. На підтвердження здійснення страхування декларантом надано страховий поліс з відомостями про страхову суму.
28. У зв`язку із викладеним, Декларанту запропоновано надати додаткові документи.
29. До додатково наданих документів встановлені зауваження, опис яких наведено у графі 33 рішення про коригування.
30. У Митниці наявна інформація щодо вищих рівнів митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено. У зв`язку із неможливістю застосування інших методів визначення митної вартості Митницею застосовано резервний метод.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
31. Dalian Zhaohua Construction and Mаchinery Co., Ltd сформовано прайс-лист від 01.02.2020 до 30.04.2020 на товари у кількості 129 найменувань за умови поставки FОВ.
32. 14.04.2020 між Dalian Zhaohua Construction and Mаchinery Co., Ltd (поставник, Китай) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Спецзапчасть» (покупець, Україна) укладено контракт № 20DCM041401, згідно із пунктом 1.1 якого поставник зобов`язався виготовити та поставити покупцю запасні частини до інженерних машин згідно специфікацій, а покупець зобов`язався прийняти та оплатити товар.
35. Для перевезення морським транспортом оформлено пакувальний лист у кількості товарів 183 одиниці, контейнер TRHU1379623/20; коносамент DNAR800290 від 17.05.2020, із позначкою завантажено на борт 17.05.2020, контейнер TRHU1379623.
36. Страхування товару підтверджено страховим полісом від 16.05.2020 № ADAL2032422Q001496Е.
38. 22.06.2020 за № ОИ-6256 Запорізькою Торгово-промисловою палатою надано висновок, згідно із яким з урахуванням умов контракту № 20DCM041401 від 14.04.2020 (специфікація № 1 від 14.04.2020, додаткова угода № 1 від 05.06.2020, комерційний інвойс № 20DCM041401 від 14.04.2020), характеристик товару і країни походження, вищевказані контракті ціни на запасні частини для інженерних машин в асортименті, на умовах поставки СІF Одеса, Україна відповідають поточній кон`юнктурі ринку.
40. 06.07.2020 з метою митного оформлення товару ТОВ «ТК «Спецзапчасть» подано Дніпровській митниці митну декларацію № UA110230/2020/014649.
42. 09.07.2020 ТОВ «ТК «Спецзапчасть» подано Дніпровській митниці митну декларацію № UA110230/2020/014971 з метою митного оформлення:
44. Згідно графи 44 МД декларантом надані:
- 0271: 20DCM041401 від 14.04.2020;
- 0325: 20DCM041401 від 14.04.2020;
- 0380: 20DCM041401 від 14.04.2020;
- 0730: 623 від 05.07.2020;
- 0862: 20DCM041401 від 14.04.2020;
- 1300: UA110230.2020.014649.001 від 06.07.2020;
- 1701: UA110230/2020/014649 від 07.07.2020;
- 3001: 237 від 17.04.2020;
- 3001: 246 від 27.05.2020;
- 3001: 252 від 04.06.2020;
- 3530: ADAL2032422Q001496Е від 16.05.2020;
- 4103: дод.угода № 1 від 05.06.2020;
- 4103: специфікація № 1 від 14.04.2020;
- 4104: 20DCM041401 від 14.04.2020;
- 5509: 5646184;
- 9000: лист Dalian Zhaohua від 07.07.2020;
- 9000: лист опис № 2505/3 від 25.05.2020.
45. Митницею 09.07.2020 сформовано повідомлення про необхідність подання додаткових документів, у якому зазначено, що відповідно до статті 266 МК України необхідно надати усі наявні документи та відомості, зокрема ті, що підтверджують митну вартість товарів, повідомлено про необхідність надання оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій.
46. 10.07.2020 Дніпровською митницею Держмитслужби прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UА110230/2020/000127/2, яким здійснено коригування митної вартості товару 1:
47. У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів наведено обґрунтування його прийняття:
- відповідно до частини 3 статті 53 МК України за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості встановлено розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості: 1) у наданих до митного оформлення комерційних інвойсах та декларації країни відправлення відсутні печатки і штампи уповноважених органів країни відправлення; 2) відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) згідно з терміном СІF на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Документом, який підтверджує даний факт є митна декларація країни відправлення. До митного оформлення митна декларація країни відправлення не надано; 3) згідно пункту 8 частини 2 статті 53 МК України, якщо здійснювалося страхування, декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. На підтвердження здійснення страхування декларантом надано страховий поліс від 16.05.2020 № ADAL2032422Q001496Е з відомостями про страхову суму;
- в зв`язку з цим згідно вимог частини 3 статті 53 МК України протягом 10 календарних днів Вам необхідно надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість та обраний метод її визначення, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 4) декларацію країни відправлення. Також повідомляємо, що згідно із частиною 6 статті 53 МК України декларант або уповноважена ним на особа за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів;
- декларантом 09.07.2020 направлено на адресу митниці лист про надання додаткових документів, а саме: заяви на купівлю іноземної валюти; п/д в іноземній валюті; виписки з банку по рахунку; оборотно-сальдові відомості по рахунку; виписки з бух.док-ції; висновки ЗТПП; прайс-лист фірми-виробника товару; лист продавця (виробника) про вартість страхування; лист про виробника товару;
- до наданих додатково документів встановлено наступні зауваження:
2) в додатково наданому прайс-листі від 01.02.2020 ціни виставлені на умовах поставки FОВ, проте згідно товаросупровідних документів поставка здійснена на умовах СІF Одеса. Прайс лист виданий КНР складено російською мовою, що ставить під сумнів інформацію в документі;
3) згідно пункту 8 частини 2 статті 53 МК України, якщо здійснювалося страхування, декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. На підтвердження здійснення страхування декларантом надано страховий поліс від 16.05.2020 № ADAL2032422Q001496Е з відомостями про страхову суму. Страховий документ виданий 16.05.2020 проте коносамент від 17.05.2020, що свідчить про хронологічну невідповідність;
4) експортна МД датована 14.05.2020 проте коносамент від 17.05.2020, що свідчить про хронологічну невідповідність;
6) виписка з бухгалтерської документації являє собою лист компанії для надання по місцю вимоги, а не є витягом с бухгалтерського документу;
- 09.07.2020 декларантом надіслано електронне повідомлення у вигляді листа, в якому він відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість згідно з частиною 3 статті 53 Кодексу, зокрема надана відповідь наступного змісту «протягом 10 календарних днів інші додаткові документи надаватись не будуть»;
- посадовою особою митниці проведено процедуру консультації відповідно до частини 4 статті 57 Кодексу;
- у митниці наявна інформація щодо вищих рівнів митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено;
- метод визначення митної вартості щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не може бути застосований через те, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, у відповідності до вимог пункту 2 частини 6 статті 54 МК України;
- методи визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості подібних (аналогічних) товарів відповідно до вимог статей 59, 60 МК України. Методи визначення митної вартості на основі віднімання (додавання) вартості не може бути прийняті у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці інформації щодо складових митної вартості згідно вимог статей 62, 63 МК України;
- митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням резервного методу згідно наявної у органу доходів і зборів інформації, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ);
- враховуючи вимоги частини 2 статті 64 МК України використана наявна в митниці інформація щодо раніше визначених митних вартостей з розрахунку 6,16 USD/кг (МД від 20.03.2020 № UA110250/2020/000252).
49. Товар випущено у вільний обіг за МД від 13.07.2020 № UА110230/2020/015170 зі сплатою митних платежів згідно із митною вартістю товарів, визначеною за 6 методом.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
50. Згідно Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
51. Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МК України (стаття 337 МК України).
52. Згідно з частиною першою статті 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
53. Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
54. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (стаття 51 МК України).
55. Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
56. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
57. Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
58. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є (частина друга статті 53 МК України):
- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
- ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
59. Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
60. Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
61. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
62. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
63. Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
- надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
64. Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
65. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.
66. Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України):
- основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
- другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
67. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
68. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
69. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
70. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.
71. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.
72. Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
- немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;
- щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
- жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
- покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
73. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
74. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.
75. Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
76. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
77. Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.
78. Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
79. Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
80. Згідно із статтею 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
81. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів.
82. Згідно із Інкотермс 2010 умови CIF підлягають використанню тільки для морського або внутрішнього водного транспорту. «Cost, Insurance and Freight» / «Вартість, страхування і фрахт» означає, що продавець поставляє товар на борт судна або надає поставлений таким чином товар. Ризик втрати або пошкодження товару переходить, коли товар знаходиться на борту судна. Продавець зобов`язаний укласти договір і оплачувати всі витрати і фрахт, необхідні для доставки товару до пойменованого порту призначення. Продавець також зобов`язаний укласти договір страхування, що покриває ризик втрати або пошкодження товару під час перевезення. Покупцеві слід врахувати, що відповідно до CIF продавець зобов`язаний забезпечити страхування тільки з мінімальним покриттям. Договір страхування має бути укладений із страховиком або зі страховою компанією, мають гарну репутацію, і надавати покупцеві або будь-якій особі, яка має страховий інтерес у товарі, право вимоги безпосередньо до страховика. Продавець зобов`язаний надати покупцю страховий поліс або інший доказ страхового покриття.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
83. Оскаржувані рішення прийняті у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої Декларантом.
84. Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення Декларантом митної вартості.
85. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
86. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
87. Згідно з частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
88. В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
89. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення Декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
90. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
91. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
92. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
93. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
94. Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
95. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
96. В свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
97. Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що для митного оформлення Декларантом подані документи для випуску у вільний обіг (ІМ 40) товари, митна вартість яких визначена за ціною контракту. Митницею скориговано митну вартість товару із застосуванням резервного методу.
98. Доводи Митниці про непідтвердження заявленої митної вартості та доведеності сумнівів у достовірності здійсненого Декларантом її обчислення суд вважає помилковими, оскільки наданими до митної декларації документами підтверджується обчислення числових значень митної вартості.
99. Зауваження Митниці щодо неврахування додаткових документів, зокрема висновку торгово-промислової палати, прайс-листів не свідчать про неможливість обчислення митної вартості, та не створюють самостійних підстав для сумнівів у правильності її у її визначення.
100. Наданий нерезидентом прайс-лист із цінами товару у кількості 129 найменувань у період від 01.02.2020 до 30.04.2020 на умовах поставки FОВ свідчить лише про первісну пропозицію придбання товару, а складення його російською мовою, на думку суду, не може свідчити про підставність сумнівів у такій інформації.
101. Доводи Митниці про хронологічну непослідовність у страховому документі, експортній декларації та коносаменті, суд вважає необґрунтованими, оскільки спочатку товар був 14.05.2020 оформлений у митному відношенні, 16.05.2020 застрахований та 17.05.2020 завантажений на борт судна, крім того посилання на дати оформлення таких документів не впливають на достовірність визначення складових митної вартості.
102. Відсутність перекладу експортної декларації, яка є додатковим документом при митному оформленні, за умови підтвердження іншими обов`язковими документами розрахунку митної вартості, не може бути підставою для невизнання заявленої митної вартості.
103. Вимоги Митниці щодо витягу з бухгалтерської документації та неприйняття виписки з бухгалтерської документації у формі листа від 19.06.2020 № 1906/9, підписаного директором та головним бухгалтером Декларанта, є необґрунтованими, оскільки законодавством не унормовано обов`язкові вимоги до форми та реквізити такого документу, при цьому у наданій виписці наведені посилання на контракт, комерційний інвойс та реквізити договірних сторін, реквізити платіжних доручень, відображення переказу іноземної валюти на 3712 рахунку бухгалтерського обліку.
104. Доводи Митниці щодо непідтвердження митної вартості із неврахуванням документів Декларанта, у тому числі із посиланням на додатково надані документи, суд вважає недостатніми для обґрунтованих сумнівів, оскільки поданими до митної декларації документами підтверджується ціна товару, що була сплачена покупцем.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
105. З аналізу матеріалів справи судом встановлено, що Декларант подав усі наявні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору, а недоліки на які посилається Митниця не перешкоджали визначенню митної вартості товарів.
106. Декларантом включено до митної вартості товарів усі необхідні складові, визначено їх числові значення, підтверджено та обґрунтовано документально усі складові митної вартості товарів - ціну, що підлягала сплаті за товар, а також спростовано обставини, які унеможливлюють, на думку контролюючого органу, застосування основного методу визначення митної вартості товарів.
107. Митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
108. Відтак, підстави для незастосування першого методу визначення митної вартості судом не встановлені, наявність підстав для коригування митної вартості товару та відмови в прийнятті митної декларації відповідачем не доведена.
109. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову, у зв`язку із чим задовольняє його повністю із присудженням на користь позивача витрат на сплату судового збору за подання цього позову.
110. Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
112. Визнати протиправними та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 № UА110230/2020/000127/2.
115. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба