Справа № 826/12131/17
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бора» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бора» (далі - ТОВ «Бора») звернулось до суду з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затверджене його наказом від 08.09.2017 № 543;

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скласти та надати Товариству з обмеженою відповідальністю «БОРА» містобудівні умови та обмеження на земельну ділянку площею 2,7873 га, кадастровий номер - :72:213:0038, цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом, яка розташована на вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням, Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було подано апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 березня 2018 року апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року - без змін.

09 грудня 2020 року ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року.

В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, а також порушення судом норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та у задоволенні позовних вимог ТОВ «Бора» відмовити.

Перевіривши підстави для апеляційного перегляду, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов висновку, що апеляційне провадження у справі слід закрити з наступних підстав.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою скаржник наголошував на тому, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року було вирішено питання про права та інтереси апелянта, оскільки він разом зі своєю сім`єю проживає в безпосередній близькості до об`єкту: «Будівництво житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом по вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва», на яке позивач просив видати містобудівні умови та обмеження. ОСОБА_1 вказує, що дану місцевість він разом з сім`єю використовують для проведення особистого дозвілля, вигулу домашніх тварин та загалом як місце рекреації. В свою чергу, реалізація проектної документації даного будівництва призведе до недопущення використання даної місцевості як рекреаційної.

Відповідно до частини першої статті 293 КАС учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок, причому такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 24.06.2008 року у справі №2/164-35/246, судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

З рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року вбачається, що судом першої інстанції жодним чином не вирішувалося питання про права, свободи чи інтереси ОСОБА_1 .

Так, предметом спору в цій справі є правомірність та підстави прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про відмову ТОВ «Бора» у наданні містобудівних та обмежень для проектування об`єкта будівництва по вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом.

Тобто, спірні правовідносини у цій справі виникли між позивачем ТОВ «Бора» та відповідачем - Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з приводу відмови у наданні містобудівних умов і обмежень. Отже, спірний у цій справі індивідуальний акт суб`єкта владних повноважень жодним чином не стосується апелянта.

В контексті спірних правовідносин, а також їх правового регулювання, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 не є їх учасником, а рішенням суду першої інстанції у цьому випадку не вирішувались права, свободи, інтереси та (або) обов`язки скаржника

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 305 КАС України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Таким чином, наявні підстави для закриття апеляційного провадження.

Керуючись статтями 305, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бора» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя В.П.Мельничук

суддя О.М.Оксененко