Справа № 480/8748/20
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
28 грудня 2020 року справа № 480/8748/20
Cуддя Сумського окружного адміністративного суду Бондар С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення коштів,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ від 21.02.2020 № 80-о Про звільнення ОСОБА_1 ;
- негайно поновити з 28 лютого 2020 року на раніше займаній посаді - головного державного інспектора сектору з управління ризиками Сумської митниці ДФС;
- стягнути з Слобожанської митниці Держмитслужби кошти за час вимушеного прогулу за період з 28.02.2020 до дня прийняття судом рішення з урахуванням середньоденного заробітку у розмірі 1676,20 грн.
Ухвалою суду від 30.10.2020 позов було залишено без руху, позивачу було надано строк на усунення недоліків шляхом надання клопотання про поновлення строку звернення до суду та вказати інші підстави для поновлення строку з відповідними доказами поважності пропуску звернення до суду.
На виконання вказаної ухвали сулу, позивачка подала до суду клопотання про визнання причин пропущення строку звернення до суду поважними та його поновлення. В обґрунтування клопотання зазначає, що вона не мала фізичної можливості у місячний строк звернутися до суду з відповідним позовом оскільки, керуючись Указом Президента України від 13.03.2020 № 87/2020 Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 Про невідкладні заходи що забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, з 12.03.2020 в Україні Постановою Кабінету Міністр України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19 спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2" від 11.03.2020 №211, встановлено карантин. Постановою КМУ від 13.10.2020 № 956 продовжено дію карантину до 31.12.2020 на всій території України. Одночасно із введенням карантину, з 12.03.2020 обмежено і перебування громадян України і публічних місцях та місцях загального користування, в тому числі і обмежено кількість осіб, що одночасно можуть перебувати у приміщенні. Позивач зазначає, що була вимушена дотримуватися обмежень, встановлених Постановами КМУ, під час контактування з хворими на СОVID-19 та перебувати на самоізоляції. У зв`язку з близькими контактами із хворими на СОVID-19, а також враховуючи те, що належить до групи ризику, вимушена була у період карантинних обмежень неодноразово перебувати на самоізоляції, та повторно, за тих же обставин, вимушена була виконати обов`язок встановлений нормативно-правовими актами та дотриматися вимог протидії поширення захворювання та перебувати на самоізоляції.
Дослідивши матеріали позовної заяви та зміст клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
У заяві про поновлення строку позивач зазначає, що строк звернення до суду пропустила з поважних причин, оскільки з 12.03.2020 в Україні введений карантин через спалах у світі короновірусу.
Дійсно 11 березня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі по тексту - Постанова № 211), на підставі якої з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року запровадив на території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
Постановою Кабінету Міністрів України №215 від 16 березня 2020 року, внесено зміни до постанови № 211, заборонивши, серед іншого, проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 10 осіб; перевезення пасажирів автомобільним транспортом; регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні; роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, зокрема закладів громадського харчування (ресторанів, кафе тощо), торговельно-розважальних центрів, інших закладів розважальної діяльності, фітнес-центрів, закладів культури, торговельного і побутового обслуговування населення, крім роздрібної торгівлі продуктами харчування, пальним, засобами гігієни, лікарськими засобами та виробами медичного призначення, засобами зв`язку, провадження банківської та страхової діяльності, а також торговельної діяльності і діяльності з надання послуг з громадського харчування із застосуванням адресної доставки замовлень за умови забезпечення відповідного персоналу засобами індивідуального захисту; тощо.
20 травня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів, яким запроваджено адаптивний карантин на території України, відповідно до якого регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні, а також перевезення пасажирів метрополітенами відновлено.
Таким чином, відповідно до змісту Постанови № 211, заборони встановлені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 не поширювалися на заходи, необхідні для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
30 березня 2020 року прийнято Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від (далі по тексту Закон №540-ІХ), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодекс законів про працю тощо, який набрав чинності 2 квітня 2020 року
Вказаним законом доповнено розділ VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3 такого змісту:
"Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".
У подальшому Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18 червня 2020 року № 731-IX, який набрав чинності 17 липня 2020 року, пункт 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України викладено в такій редакції:
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Пунктом 2 розділу Прикінцеві та перехідні положення Закону № 731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до, зокрема, пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
Отже Законом № 731-IX передбачено поновлення судом призупинених процесуальних строків через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто з 06 серпня 2020 року.
Така правова позиція узгоджується з висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 05 листопада 2020 року у справі № 128/556/20 та від 10 листопада 2020 року у справі № 640/4002/19.
Крім того, Законом України від 18 червня 2020 року №731-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) було встановлено, що з огляду на введені у країні протиепідемічні заходи процесуальні строки продовжуються не автоматично, а тільки можуть бути продовжені за заявою сторони, у разі доведення нею неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк внаслідок обмежень, зумовлених впровадженим карантином.
З позовної заяви вбачається, що наказом Сумської митниці ДФС від 21.02.2020 №80-о ОСОБА_1 звільнено з посади головного державного інспектора сектору з управління ризиками Сумської митниці ДФС 27.02.2020.
З позовом ОСОБА_1 звернулася до суду 08.12.2020.
Тобто позивачкою подано позовну заяву поза межами місячного строку.
Суд зазначає, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу через 9 місяців після звільнення, у той час, коли Кодексом адміністративного судочинства України встановлено місячний строк звернення до суду.
Таким чином, посилання позивача на карантинні обмеження при зверненні до суду не приймаються до уваги, оскільки позивач не звернулася до суду з даною позовною заявою після 17.07.2020 та не подала заяву про продовження процесуальних строків.
Крім того, суд зауважує, що позивач мала можливість звернутись до суду через "Електронний суд" або уповноваженого представника.
Інших поважних причин неможливості звернення до суду у строк, встановлений статтею 122 КАС України, позивачем не наведено.
З урахуванням викладеного, зазначені позивачем підстави поновлення строку звернення до суду є неповажними.
Крім того слід зауважити, що після ознайомлення з наказом від 21.02.2020 № 80-о про звільнення з посади у позивача було достатньо часу звернутися до суду з позовною заявою у строк встановлений частиною 5 ст. 122 КАС України, як до введення карантину передбаченого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (до 12.03.2020) так і після поновлення судом призупинених процесуальних строків (з 06.08.2020).
Зважаючи на значний пропуск строку звернення до суду (9 місяців після звільнення) з позовною заявою про поновлення на посаді, клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду не можна вважати обґрунтованим.
Пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.
Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Отже, учасники справи мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних прав та обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
За таких обставин, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду та відсутність підстав для його поновлення.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.
Таким чином встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
За приписами пункту 9 частини 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву з усіма доданими до неї матеріалами позивачеві.
Разом з тим, ч. 8 ст. 169 КАС України передбачено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумськоої митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення коштів і додані до неї документи - повернути позивачу.
Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя С.О. Бондар