Справа № 1.380.2019.006004
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2020 року справа №1.380.2019.006004

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Гавдик З.В. секретар судового засідання Василько А.В. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу № 1.380.2019.006004 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк» про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк», про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 01.08.2019 року за №№, та .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач мав споживчий валютний кредит у ВАТ «Електрон Банк» під заставу квартири, в якій проживав за адресою АДРЕСА_1 .

02.09.2008 року вказаний банк перетворився у ВАТ «ФОЛЬКСБАНК», а з 16.12.2013 у ПАТ «ВіЕс Банк». У зв`язку з інфляцією та не значними доходами, позивач не в змозі був погашати згаданий кредит.

В березні 2017 року позивач знайшов покупця на квартиру щоб погасити кредит. 14.03.2017 року в касу банку позивачем було внесені кошти на погашення заборгованості перед банком за кредитним договором і 15.03.2017 року за письмової згоди ПАТ «ВіЕс Банк» було нотаріально посвідчено договір купівлі-продажу вказаної квартири. На наступний день позивач виписався з даної квартири згідно умов договору купівлі-продажу. При тому жодних договорів, письмових чи усних повідомлень від працівників банку про прощення певної суми кредиту позивач не отримував та не підписував. Йому не було повідомлено банком про прощення суми кредиту, та про те, що має подати декларацію про майновий стан та суму доходів і сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Позивач зазначає, що кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощенно. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо таких доходів.

Листами ГУ ДФС у Львівській області від 01.02.2019 року за №5177/10/13-01-51.13-19 та від 14.03.2019 року за №13538/10/51.13-19 позивача було зобов`язано надати документи та пояснення щодо отриманого доходу у 2017 році в розмірі 324981,88 грн. внаслідок анулювання боргу ПАТ «ВіЕс Банк» згідно з п.п. «д» п.п. 164.2.17. п. 164.2. ст. 164 ПК України за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, та не подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік.

У відповідях позивач зазначав, що кредитор не повідомляв йог ні направленням рекомендованого листа на адресу, ні укладанням додаткового договору ні під підпис особисто про прощення боргу, його суму та його складові (тіло, відсотки, штрафні санкції, комісії, тощо) з яких позивач мав би сплачувати податок та відобразити його у своїй декларації, як це передбачено Податковим Кодексом України.

Також на думку позивача, не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

В ДПС України позивач надав пояснення, що не отримував та не підписував будь-якого договору про прощення банком частини кредиту, не отримував будь-якого повідомлення банку про прощення частини кредиту та зобов`язання подавати декларацію про отримані доходи і відповідно сплатити податки. Позивачу не було відома сума прощеного кредиту та у зв`язку з не надсиланням акта перевірки, не відомо по якому валютному курсу на момент прощення кредиту податковий орган визначив суму доходу за результатами перевірки. Банківські документи, які б підтверджували про отримання позивачем будь-якого повідомлення отриманого наручно чи поштою, відсутні. Представником Державної податкової служби України було повідомлено, що банк надіслав тільки листа від 26.09.2018 року за №03-1/11258 в якому зазначено що позивачу було прощено 324981,58 грн. при тому не було представлено будь-які докази про повідомлення про прощення частини кредиту та не зазначено, по якому курсу визначалась сума отриманого доходу на момент прощення кредиту.

Позивач в судових засіданнях позовні вимоги підтримав, надав суду додаткові докази та пояснення, просив позов задоволити повністю.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечив з підстав, що Головним управлінням ДФС у Львівській області проведена документальна позапланова невиїзна перевірка фізичної особи - платника податку ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року, висновки перевірки оформлено актом перевірки на підставі, якого винесено оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

В ході проведення позапланової невиїзної перевірки Головним управлінням ДФС у Львівській області встановлено, що платник податків фізична особа ОСОБА_1 в період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року отримував доходи, які згідно з Податковим Кодексом підлягають включенню до загального місячного (річного) доходу та відображенню платником в податковій декларації про майновий стан і доходи.

Згідно з відомостями ЦБД ДРФО та листа ПАТ «ВіЕс Банк» від 26.09.2018 року №03-1/11258, фізичній особі платнику податків ОСОБА_1 списано прострочену основну суму кредитної заборгованості в 2 кв. 2017 року в сумі 324981,88 грн., що відображено в «Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» (форма 1ДФ) за ознакою доходу « 126» відповідно до абз. «д» п.п.164.2.17. п.164.2. ст.164 Податкового кодексу України, який підлягає включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу та відображенню платником податку в річній декларації про майновий стан і доходи (податковій декларації).

Отже, cума анульованого боргу у розмірі 324981,88 грн. підлягає оподаткуванню за ставкою 18%.

Адже сума боргу, прощена кредитором, вважаєтьcя доходом отримaним платником подaтку, як додаткове благо.

Фізична особа платник податку ОСОБА_1 податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік до ГУ ДФС у Львівській області не подав, дохід отриманий у вигляді додаткового блага за ознакою доходу « 126» за 2017 рік не декларував, податок на доходи фізичних осіб та військовий збір від отриманого доходу у вигляді додаткового блага за 2017 рік не сплатив.

Представник відповідача в судових засіданнях позовні вимоги заперечувала, надала суду додаткові докази та пояснення, просила суд в задоволені позовних вимог відмовити повністю.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк», участі в судових засіданнях уповноваженого представника не забезпечила, своє відношення до вказаного адміністративного позову не висловила.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою судді від 18.11.2019 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Ухвалою судді від 15.01.2020 року вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 01.07.2020 року витребувано докази. Судом вирішено про залучення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк».

Судом встановлені наступні обставини:

01.08.2019 року відповідачем прийняті:

- податкове повідомлення-рішення за №, в якому встановлено порушення п.п. 164.2.17. п. 164.2. ст. 164, п. 167.2. ст.167, п.п. 174.2.2 п. 174.2 Податкового кодексу України, позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплати фізичними особами за результатами річного декларування в розмірі 58496,74 грн. та застосовано штрафні санкції на суму 14624,19 грн.;

- податкове повідомлення-рішення за №, в якому встановлено порушення п.п. 1.2, п.п.1.3, п.п.1.5, п.п. 1.6 п.16 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, п.п.168.1.1. п.п. 168.1.2. п. 168.1. ст. 168 Податкового кодексу України, позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий збір в розмірі 4874,73 грн. та застосовано штрафні санкції на суму 1218,68 грн.;

- податкове повідомлення-рішення за №, в якому встановлено порушення п.п. 49.18.4. п. 49.18. ст. 49, п.179.1., п.179.9. ст. 179 Податкового кодексу України, до позивача застосовано штрафні санкції на підставі п.п.54.3.2. п. 54.3. ст. 54, п. 120.1. ст. 120 Податкового кодексу України на суму 170 грн.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає спірні рішення відповідача протиправними, оскільки такі не узгоджуються і вимогами законодавства відтак, на думку позивача, підлягають скасуванню.

Надаючи оцінку доказам наявним у справі суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з підстав, що контролюючим органом не дотримано вимог ПК України, які визначають умови проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, в тому числі щодо ознайомлення платника з відомостями про дату початку та місце проведення перевірки у встановлений законом спосіб до її початку, з огляду на наступне.

Відповідач зазначає, що документальною позаплановою невиїзною перевіркою фізичної особи платника податків ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року встановлено порушення:

- абз. «д» пп. 164.2.17. п.164.2. ст.164, п.167.1. ст. 167 Податкового кодексу України донараховано податок на доходи фізичних осіб за 2017 рік на загальну суму 58496,74 грн.;

- п. 49.18.4. п. 49.18. ст. 49, п.179.1. ст. 179 Податкового кодексу України, застосовано штрафну санкцію за неподання декларації майновий стан і доходи за 2017 рік;

- п.п. 1.2., п.п. 1.3., п.п. 1.5., п.п. 1.6. п. 161 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу, п.п.168.1.1., п.п.168.1.2. п. 168.1. ст. 168 Закону України від 28.12.2014 №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» донараховано військовий збір за 2017 рік на загальну суму 4874,73 гривень.

Відповідно до абз. «д» п.п. 164.2.17. п.164.2. ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподаткованого доходу платника податку включається дохід, у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку за підсумками звітного періоду у якому такий борг було прощено.

Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Таким чином, наведеною нормою Закону прямо передбачено обов`язок платника відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку, а також обов`язок відобразити їх у річній податковій декларації.

Обов`язок платників податків щодо подання декларацій передбачено п.49.1 ст.49 Податкового кодексу, де зазначено, що податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки до контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Відповідно до п.п. 49.18.4. п.49.18 ст.49 Податкового кодексу України, податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб до 1 травня року, що настає за звітним, крім випадків, передбачених розділом ІV цього Кодексу.

При цьому згідно з п.179.7 ст.179 Податкового кодексу України фізична особа платник податку зобов`язаний самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій ним Податковій декларації.

Невиконання обов`язку щодо подання податкової звітності зумовлює настання відповідальності передбаченої законодавством.

Відповідно до п.п. 120.1. ст. 120 Податкового кодексу України неподання або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати та сплачувати податки, збори податкових декларацій (розрахунків) (це є визначення правопорушення), - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання (юридична відповідальність, яка передбачена за таке правопорушення).

Згідно з п.п. 14.1.47. п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України, додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 164.1.1. п. 164.1. ст. 164 Податкового кодексу України, загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом.

Відповідно до п.п. 168.2.1. п. 168.2. ст. 168 Податкового кодексу України, платник податку, що отримує доходи від особи, яка не є податковим агентом, та іноземні доходи, зобов`язаний включити суму таких доходів до загального річного оподатковуваного доходу та подати податкову декларацію за наслідками звітного податкового року, а також сплатити податок з таких доходів.

Відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу XX Перехідні положення ПК України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року. Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Законом України від 28 грудня 2014 року №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», який набрав чинності 01 січня 2015 року, внесені зміни до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, у відповідності до яких тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. Платниками збору є особи, визначені п. 162.1. ст. 162 цього Кодексу. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту. Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.

Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

Суд зазначає, що відповідно до абз. «д» п.п. 164.2.17. п.164.2. ст. 164 Податкового кодексу України істотними умовами для спірних до нарахувань позивачу є саме належне виконання зобов`язань кредитором - повідомити платника податку боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку за підсумками звітного періоду у якому такий борг було прощено.

Відповідач зазначає, що на адресу ПАТ «ВіЕс Банк» контролюючим органом скеровано запит від 15.08.2018 року за №28571/10/13-01-05-16, на який отримано відповідь, а саме, лист ПАТ «ВіЕс Банк» від 26.09.2018 року за № 03-1/11258, яким повідомлено про списання простроченої основної суму кредитної заборгованості в 2 кв. 2017 року в розмірі 324981,88 грн., однак в наданні копій документів, які безпосередньо стосуються анулювання боргу відмовлено.

Судом вжито всіх заходів щодо витребування у третьої особи вказаних документів, однак третьою особою та відповідачем жодними належними та допустимими доказами не підтверджено направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу. Позивач категорично заперечує про наявність таких доказів.

Лише лист ПАТ «ВіЕс Банк» від 26.09.2018 року № 03-1/11258, не підтверджує укладення з боржником договору про прощення (анулювання) боргу, щодо предмету спору.

Оцінюючі наявні у справі докази та вимоги податкового законодавства, на думку суду, ні відповідач, ні третя особа не довели фактичну наявність укладення з боржником (позивачем) договору про прощення (анулювання) боргу щодо предмету спору, у відповідності до абз. «д» п.п. 164.2.17. п.164.2. ст. 164 Податкового кодексу України у разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом, відтак саме у третьої особи - ПАТ «ВіЕс Банк» виникають обов`язки податкового агента щодо спірних доходів позивача.

Таким чином, позовні вимоги позивача про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 01.08.2019 року за №№, та , підлягають задоволенню повністю.

З цих же підстав судом не враховуються заперечення відповідача.

Також суд враховує положення Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява N 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява N 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що позивача при зверненні до суду звільнено від сплати судового збору, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 262-263, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ВіЕс Банк» (79000, м. Львів, вул. Грабовського, буд. 11) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення, - задоволити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області № від 01.08.2019 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області № від 01.08.2019 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області № від 01.08.2019 року.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. 295 -297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення суду складено в повному обсязі 28.12.2020 року.

Суддя Гавдик З.В.