Справа № 160/12392/20
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2020-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 грудня 2020 року Справа №160/12392/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рищенко А.Ю., розглянувши у місті Дніпрі матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Київської міської державної адміністрації, Міністерства юстиції України про встановлення наявності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, визнання протиправними дії, бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним акту,-

ВСТАНОВИВ:

05.10.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Київської міської державної адміністрації, Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_2 про встановлення наявності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень, визнання протиправними дії, бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним акту.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 160/12392/20 між суддями від 05.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Царікова О.В., суддя - Конєва С.О., суддя - Кальник В.В.

06.10.2020 позивачем подано заяву (вх. № 63732/20) про забезпечення позову у справі № 160/12392/20.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.10.2020 задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Царікової О.В., а справу № 160/12392/20 передано до відділу з організаційного забезпечення суду для повторного розподілу.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи № 160/12392/20 між суддями від 06.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Віхрова В.С., суддя - Конєва С.О., суддя - Кальник В.В.

08.10.2020 ухвалою суду було задоволено заяву головуючого судді Віхрової В.С. про самовідвід, а справу № 160/12392/20 передано до відділу з організаційного забезпечення суду для повторного розподілу.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи № 160/12392/20 між суддями від 08.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Златін С.В., суддя - Конєва С.О., суддя - Кальник В.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Златіна С.В., а справу № 160/12392/20 передано до відділу з організаційного забезпечення суду для повторного розподілу.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи № 160/12392/20 між суддями від 12.10.2020 для розгляду справи було визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Рищенко А.Ю., суддя - Конєва С.О., суддя - Кальник В.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову, шляхом надання: доказів на підтвердження обставин, які свідчать про майновий стан позивача станом на жовтень 2020 року або оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 5 885,60 грн., уточненої позовної заяви з обгрунтуванням заявлених вимог, копій позовних заяв з додатками, відповідно до кількості учасників справи.

Також, ухвалою суду від 30.10.2020 продовжено ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви.

30.11.2020 на адресу суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про уточнення позовних вимог.

Дослідивши надані позивачами заяви на усунення недоліків позовної заяви та заяву про уточнення позовних вимог, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви, з огляду на наступне.

Так, ОСОБА_1 було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із отриманням річних доходів, які нижчі від 5% розміру судового збору.

Розглянувши вказану заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Суд також враховує позицію Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким рекомендовано суддям адміністративних судів враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Так, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Отже, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 09.09.2019 у справі № 215/3553/17.

Звертаючись до суду з заявою про звільнення від сплати судового збору, позивачем на підтвердження свого майнового стану надано копію довідки про доходи з пенсійного фонду за січень 2019 - лютий 2020 та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 01.01.2019 по 31.12.2019.

Беручи до уваги, надані позивачем докази на підтвердження неможливості сплати судового збору у повному розмірі, за всі заявлені позовні вимоги, суд вбачає за можливе зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору до 5 відсотків розміру його річного доходу.

Оскільки, з березня 2019 по лютий 2020 включно (тобто за 12 місяців) дохід позивача склав 31 928,80 грн., то 5 % від означеної суми становить 1 596,44 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 596,44 грн.

Водночас, слід зазначити, що 30.11.2020 до суду було подано уточнену позовну заяву, в якій було визначено двох позивачів, а саме - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з урахуванням чого, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року становить 2 102,00 грн.

Згідно із приписами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто, 840,80 грн. (2 102,00 грн. х 0,4).

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки, ОСОБА_2 заявлено 37 позовних вимог, останній необхідно сплатити 31 109,60 грн. (840,80 х 37 = 31 109,60 грн.) судового збору.

Судовий збір має бути сплачено за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101;

Код ЄДРПОУ (отримувача): 37989253;

Рахунок: UA4004008;

Банк отримувача : Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Код бюджетної класифікації доходів: 22030101.

Разом з тим, ОСОБА_2 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що вона є безробітною та не має доходу за 2019 та 2020 роки.

Розглянувши вказану заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Суд також враховує позицію Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким рекомендовано суддям адміністративних судів враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Так, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Отже, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 09.09.2019 у справі № 215/3553/17.

Звертаючись до суду з заявою про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_2 на підтвердження свого тяжкого матеріального стану надано копію довідки Шевченківської районної філії міського центру зайнятості № 1224 від 13.06.2018 та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2020 року по 2 квартал 2020 року.

Разом з тим, надані ОСОБА_2 документи підтверджують майновий стан позивача станом на 2018 рік та початок 2020 року, тоді як уточнена позовна заява передана на розгляд та вирішується судом у листопаді 2020.

З урахуванням того, що майновий стан сторони є змінною величиною, що підлягає оцінці, суд дійшов висновку, що надані докази не є достатніми для того, щоб суд всебічно та повно мав можливість оцінити майновий стан позивача станом на час розгляду позовних вимог.

Таким чином, для підтвердження майнового стану ОСОБА_2 , необхідно надати відповідні докази про доходи станом на листопад 2020 року, після чого, судом буде вирішено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, згідно п. 4, п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, в позовній заяві зазначено лише позовні вимоги позивачів, проте, не надано обґрунтування заявленим вимогам.

Приписами ст. 121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст. 121, 160, 248 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачам процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 , в строк протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, виконати вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2020 шляхом надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 5% його річного доходу.

Запропонувати ОСОБА_2 , в строк протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, виконати вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2020 шляхом надання до суду доказів на підтвердження обставин, які свідчать про майновий стан ОСОБА_2 станом на листопад 2020 року або оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 31 109,60 грн.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Рищенко