Справа № 280/2100/19
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року (о 14 год. 20 хв.)Справа № 280/2100/19 Провадження №ПР/280/16/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Прус Я.І.,

представник позивача Бачуріна П.П.,

представника відповідача Веремєєнко Л.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (04071, м. Київ, вул. Електриків, буд. 8, )

до Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 206, )

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини (04086, м. Київ, вул. Петропавлівська, буд. 15, ), Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» (01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26, )

про визнання протиправним та нечинним рішення

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (далі АСК «УКРРІЧФЛОТ», позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Запорізької міської ради (далі відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини, Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто», в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення відповідача №7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя».

Ухвалою судді від 20.05.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 17.07.2019, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019, позовну заяву АСК «УКРРІЧФЛОТ» залишено без розгляду, на підставі частини 3 статті 123 КАС України, оскільки судом після відкриття провадження було встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду і від позивача не надійшло заяви про поновлення цього строку.

Позивач, не погодившись з вказаною ухвалою суду, звернувся до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в даній справі.

Постановою Верховного Суду від 14.05.2020 касаційну скаргу АСК «УКРРІЧФЛОТ» задоволено, ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 17.07.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

09 червня 2020 року на адресу Запорізького окружного адміністративного суду надійшли матеріали справи №280/2100/19.

Ухвалою від 15.06.2020 суд продовжив розгляд справи №280/2100/19 Провадження №ПР/280/16/20 та призначив підготовче засідання на 14 липня 2020 року.

Ухвалою суду від 14.07.2020 у відповідача витребувані докази та відкладено підготовче засідання на 18 серпня 2020 року.

Ухвалою суду від 18.08.2020 продовжений строк підготовчого провадження та за клопотанням представника позивача відкладено підготовче засідання на 03 вересня 2020 року.

03 вересня 2020 року судом за клопотанням представника відповідача відкладено підготовче засідання на 22 вересня 2020 року.

Ухвалою суду від 22.09.2020 відкладено підготовче засідання на 13 жовтня 2020 року.

Ухвалою від 13.10.2020 судом витребувано від третіх осіб докази та відкладено підготовче засідання на 05 листопада 2020 року.

В підготовчому засіданні, яке відбулося 05 листопада 2020 року, судом задоволено клопотання представника позивача про відкладення підготовчого засідання з метою надання часу для ознайомлення з доказами, які надійшли від третіх осіб на виконання ухвали суду, та відкладено підготовче засідання на 19 листопада 2020 року.

19 листопада 2020 року суд закрив підготовче провадження у справі та призначив судове засідання на 03 грудня 2020 року для розгляду справи по суті.

03 грудня 2020 року судом оголошена перерва у розгляді справи до 17 грудня 2020 року.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві (уточненій), відповіді на відзив (вх. №27346 від 02.07.2019) та додаткових поясненнях до позову (вх. №48481 від 13.10.2020). Зокрема, вказує, що виходячи з порядку та процедури прийняття оскарженого рішення, воно не відповідає вимогам законності та правовим актам вищої юридичної сили, нормам матеріального права, а тому підлягає визнанню протиправним та нечинним. Зазначає, що Запорізькою міською радою було оприлюднено проект рішення в газеті «Запорізька Січ» від 24.06.2014, поряд із цим, Технічна документація, яку планувалось затвердити згідно із п. 1 проекту рішення оприлюднена не була. Також Технічна документація не була оприлюднена і під час опублікування в газеті «Запорізька Січ» від 14.07.2015 рішення Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015. Щодо договору №10-2015 про надання доступу до інформації між Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради (Сторона №1), Управлінням Держгеокадастру у Запорізькій області(Сторона №2), Департаментом архітектури та містобудування Запорізької міської ради(Сторона №3), Комунальним підприємством «Градпроект»(Сторона №4), ТОВ «Інститут ефективних технологій»(Сторона №5), згідно з п.2.2 якого сторони зобов`язані не передавати отриману в рамках цього договору інформацію третім особам, без обов`язкової письмової згоди Сторін, стверджує, що враховуючі умови вищевказаного договору, вони обмежують доступ до публічної інформації але з огляду на положення ст.1 ст.6 ЗУ «Про доступ до публічної інформації» такі умови є нікчемними. Зауважує, що відповідно до Технічної документації встановлено, що у ній мають місце суперечливі дані в частині визначення середньої вартості одного квадратного метра земель міста, оскільки було враховано територію міста Запоріжжя у встановлених межах площею 29391,4500 га, в т.ч. територія, яка приймається для визначення середньої (базової") вартості 1 кв.м земель міста 20 559,8471 га (п. 1 таблиці 2 Додаток Г), та територія, яка не враховувалась при визначення середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста 12591,0429 га (п. 2 таблиці 2 додаток Г), однак якщо скласти дані площі, то загальна площа міста Запоріжжя буде складати 33150,89 га (20559,8471 га + 12591,0429 га = 33150,89 га). Крім того, пояснює, що позивач орендує у Запорізької міської ради, в межах м. Запоріжжя, земельні ділянки, при визначенні нормативної грошової оцінки яких враховується локальний коефіцієнт «розташування в зоні історичного ландшафту, що охороняється », зі значеннями від 1,02 до 1,10. Так вищевказаний коефіцієнт розрахований згідно з Технічною документацією, яка виготовлена не належним чином і межі зон історичного ландшафту в ній встановлені не вірно, на підставі недостовірних даних, що підтверджується наступним. Неправомірне встановлення «зон історичного ландшафту, що охороняється», в межах вищевказаних земельних ділянок підтверджується, також, генеральними планами м. Запоріжжя від 2004 року та від 2017 року. Витяги з генерального плану, які надані відповідачем, на думку представника позивача, повністю підтверджують позицію АСК «УКРРІЧФЛОТ», а саме що вказані земельні ділянки неправомірного помилково) віднесені в технічній документації до «зон історичного ландшафту, що охороняється», оскільки на протязі довгого часу на цих земельних ділянках розташовані будівлі та споруди порту, тобто історичний ландшафт повністю порушений. Наголошує, що оскільки позивач є орендарем вищевказаних земельних ділянок на підставі договорів оренди, укладених з Запорізькою міською радою, та враховуючи, що рішення Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» безпосередньо стосується позивача, в частині визначення нормативно- грошової оцінки та відповідно, розміру орендної плати за ці земельні ділянки, вбачається, що позивач є особою, щодо якої застосовано оскаржуване рішення, та є учасником відповідних правовідносин із застосування даного нормативно-правового акту, а тому має право на його оскарження до суду.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив у повному обсязі із підстав, наведених у відзиві (вх. №24476 від 14.06.2019), запереченнях на відповідь на відзив (вх. №28282 від 09.07.2019) та запереченнях на письмові пояснення позивача (вх. №52170 від 02.11.2020). Зокрема, пояснює, що регуляторним актом у розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» є саме рішення органів місцевого самоврядування про затвердження нормативної грошової оцінки населеного пункту за умови, якщо рішення про її затвердження містить правові норми, у тому числі, щодо встановлення базової вартості 1 кв.м. землі в грошовому еквіваленті. При цьому, статті 8, 9, 13, 36 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» не містять обов`язкової вказівки на опублікування технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, натомість вказаними нормами закону передбачено обов`язковість оприлюднення саме проекту регуляторного акту разом з відповідним аналізом регуляторного впливу, що і було здійснено у повній відповідності до зазначених вимог закону Запорізькою міською радою. Стверджує, що Запорізька міська рада у повній мірі витримала, в рамках закону, порядок та процедуру прийняття рішення Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя». Таким чином, невірними є доводи позивача про те, що в порушення вимог ст.9,35 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» щодо вимог оприлюднення проекту регуляторного акту, Запорізькою міською радою проект рішення було опубліковано не в повному обсязі, а саме без Технічної документації, яка підлягала затвердженню міською радою, а тому була невід`ємною частиною як проекту, так і самого рішення Запорізької міської ради. Наголошує, що в силу наведених вище норм, сама по собі Технічна документація з нормативної грошової оцінки землі не є регуляторним актом, адже саме рішення міської ради, яким затверджено технічну документацію, є регуляторним актом у розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», яке і проходило регуляторну процедуру та, зокрема, оприлюднення проекту рішення та аналізу регуляторного впливу. Вважає необґрунтованим твердження позивача щодо порушення Запорізькою міською радою принципу прозорості та врахування громадської думки, закріплених в ст. 4 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», оскільки проект рішення проходив громадські слухання у кожному районі м. Запоріжжя; обговорення проекту рішення відбувалось на круглому столі в Запорізькому обласному союзі промисловців та підприємців (роботодавців) «Потенціал», на засіданнях Координаційної ради з питань розвитку підприємництва, до обговорення залучались представники Громадської ради при виконавчому комітеті Запорізької міської ради. Щодо розбіжностей, на думку позивача, та суперечливих даних в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя в частині меж м. Запоріжжя та в частині визначення середньої вартості одного квадратного метра земель міста пояснює, що перспективні території, вільні від забудови - площею 3759,44га не входили до складу земель за формою державної статистичної звітності з земельних ресурсів 6-зем, а були заявленими Запорізькою міською радою згідно Генерального плану м. Запоріжжя, тому вони не були включені до загальної території міста Запоріжжя у встановлених межах (за формою 6-зем) - площею 29391,4500га, але включені до загальної площі території, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста - 12591,0429га. Стосовно доводів позивача про те, що Технічна документація з нормативної грошової оцінки неправомірно містить гриф «Для службового користування», а є відкритою, публічною інформацією, відповідно до ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації», звертає увагу, що розробником Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя є ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя і саме розробником документації на неї накладено гриф «Для службового користування». Стосовно знаходження орендованих позивачем земельних ділянок в «зоні історичного ландшафту, що охороняється» пояснює, що при виконанні грошової оцінки земель використовувались матеріали попередньої нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя («Діпромісто», 2007), генерального плану міста Запоріжжя («Діпромісто», затверджений у 2003році), інформація відділів міської держадміністрації, міського комітету статистики, окремих підприємств та установ міста. Рішення міської ради, якими затверджено генеральний план м. Запоріжжя та зміни до нього не оскаржені, не визнані у встановленому законом порядку незаконними або недійсними, тому є чинними. Окремо звертає увагу суду, що скасування рішення міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя» призведе до паралізування роботи міста в частині нарахування та обчислення розміру земельного податку та орендної плати за використання земель комунальної власності фізичними та юридичними особами, визначення державного мита при міні, спадкуванні тощо. На підставі вищевикладеного, просить відмовити АСК «УКРРІЧФЛОТ» у задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи Український державний інститут культурної спадщини у судове засідання не з`явився, проте 10 листопада 2020 року звернувся до суду із клопотанням (вх. №53920) про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

За приписами частини 6 статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

На підставі статті 243 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення та оголошено про час виготовлення рішення у повному обсязі.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлені наступні обставини.

На підставі рішення Запорізької міської ради № 26 від 25.02.2013 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік» Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради видано завдання ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя (далі - ДП УДНДІ «Дніпромісто») на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у). З зазначеного завдання вбачається, що воно є додатком № 3 до договору № 591-07-2013 від 09.09.2013 про закупівлю послуг за державні кошти, укладеного Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради та Діпромістом.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста була виконана ДП УДНДІ «Дніпромісто» у 2013 році.

На виконання вимог державної експертизи, для усунення зауважень Запорізькою міською радою розробнику Технічної документації було надано рішення Запорізької міської ради від 25.02.2013 №26 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік», яке було підставою для виконання робіт з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя. Згідно п. 5 Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік площа земель, яка потребує нормативної грошової оцінки становить 33150,89га, площа земель, по яких буде складена технічна документація щодо нормативної грошової оцінки земель міста - становить 33150,89га.

Згідно Завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у.) площа населеного пункту складає 33150,89га.

Листом від 03.06.2014 №01/02-21/01646, на ім`я директора ДП УДНДІПМ «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Шпилевського 1.1. Запорізька міська рада повідомила, що відповідно до зауважень, викладених у висновку державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2014 №575-14, перспективна територія м. Запоріжжя складає 33150,89 га, згідно з рішенням Запорізької міської ради від 25.02.2013 та завданням на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки. В існуючих межах міста, згідно даним Головного управління Держземагентства у Запорізькій області (форма 6-зем) станом на 01.01.2013 площа складає 29391,45 га. Перспективні території, що складають 3759,44 га на сьогодні є вільними від забудови.

29.05.2014 на замовлення ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок №575-14 державної експертизи землевпорядної документації. Згідно з п. 11 Висновку, Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам та повертається на доопрацювання. Також на висновку міститься штамп із написом «Зауваження враховані» та печатка «Для довідок», з підписом без зазначення прізвища та посади особи.

Розглянувши проект рішення міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» Постійна комісія Запорізької міської ради з питань розвитку підприємництва, торгівлі, побутового обслуговування та захисту прав споживачів після ознайомлення та обговорення надала Висновок про відповідність проекту регуляторного акту від 12.11.2014 №02/11-14, відповідно до якого вирішено, що попереднє рішення про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя було прийнято 03.03.2008, тому матеріали нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя станом на 2008 рік не відповідають поточним потребам. Тому, на виконання вимог ст. 34 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» пропонується направлення проекту рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» до Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту регуляторного акту відповідно до принципів державної регуляторної політики.

20.11.2014 виконавчий комітет Запорізької міської ради направив на адресу Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємницької діяльності лист №08/02-32/03770 «Про направлення матеріалів для підготовки пропозицій щодо вдосконалення проекту регуляторного акту», відповідно до якого надано проект регуляторного акту - проект рішення міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», аналіз регуляторного впливу та висновок про відповідність проекту регуляторного акту для розгляду та надання пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики. Вказано, що по зазначеному проекту рішення міської ради завершено процедуру з підготовки та розгляду регуляторних актів з дотриманням вимог Закону. У якості додатку надано проект рішення міської ради з додатками - на 15 аркушах, аналіз регуляторного впливу - на 4 аркушах, висновок про відповідність регуляторного акту - на 1 аркуші.

Листом від 08.12.2014 вих.№9574/0/20-14 Державна служба України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва повідомила Запорізьку міську раду про те, що проект рішення та аналіз регуляторного впливу до нього розроблено у відповідності до вимог статей 4,8 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 №308 «Про затвердження методик проведення аналізу впливу та відстеження результативності регуляторного акту». Пропозиції щодо вдосконалення Проекту рішення та аналізу регуляторного впливу до нього відповідно до принципів державної регуляторної політики відсутні.

В газеті «Запорозька Січ» від 24.06.2014 №130 (5589), було опубліковано проект рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя», пояснювальну записку до нього і аналіз регуляторного впливу рішення.

30.06.2015 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» (далі Рішення), яким затверджено вищезазначену технічну документацію, схему основних агровиробничих груп ґрунтів згідно з матеріалами технічної документації, затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя станом на 01.01.2013, економіко-планувальне зонування території міста Запоріжжя, значення коефіцієнтів місце розташування Км2, значення коефіцієнтів впливу локальних факторів Км3, введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста з 01.01.2016.

Крім того, рішення Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя» разом з додатками було опубліковано в газеті Запорізької міської ради «Запорозька Січ» від 14.07.2015 №121 (5847) тобто рішення пройшло офіційне оприлюднення в місцевому засобі масової інформації.

Оскаржуване Рішення разом з додатками було опубліковано в газеті «Запорозька Січ» 14.07.2015 №121 (5847). Відразу після прийняття оскарженого рішення, воно було розміщене на офіційному веб-порталі Запорізької міської paдиhttp://www.meria.zp.ua, та знаходиться на сайті і до теперішнього часу.

Позивач орендує у Запорізької міської ради в межах м. Запоріжжя, земельні ділянки під кадастровими номерами: №:01:013:0032, №:01:013:0033, №:01:013:0069, №:01:013:0082, №:03:038:0091, №:04:035:0044, №:04:037:0237, №:04:037::0238, №:05:013:0107, №:05:013:0155, №:05:015:0099.

При визначенні нормативної грошової оцінки вищевказаних земельних ділянок, враховується локальний коефіцієнт «розташування в зоні історичного ландшафту, що охороняється», зі значеннями від 1,02 до 1,10 (копії витягів від 2017 року із технічної документації про нормативну грошову оцінку вказаних земельних ділянок містяться в матеріалах справи).

Оскільки позивач є орендарем вищевказаних земельних ділянок на підставі договорів оренди укладених з Запорізькою міською радою, та враховуючи, що рішення Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» безпосередньо стосується прав позивача в частині визначення нормативно- грошової оцінки та відповідно, розміру орендної плати за ці земельні ділянки, вбачається, що позивач є особою, щодо якої застосовано оскаржуване рішення, та є учасником відповідних правовідносин із застосування даного нормативно-правового акту, а тому вважаючи прийняте відповідачем рішення протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом про його скасування.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 № 1378-IV (з наступними змінами та доповненнями, далі - Закон № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

За приписами частин першої, четвертої статті 23 Закону № 1378-IV, технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Згідно із частиною 12 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (з наступними змінами та доповненнями, далі - Закон № 280/97-ВР) акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» ( далі- Закон № 1160-IV).

Відповідно до статті 1 Закону № 1160-IV регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання; прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Аналізуючи зазначені правові норми суд першої інстанції дійшов вірних висновків, що, що оскаржуване рішення є регуляторним актом, оскільки прийняте уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінює норми права, поширюється на невизначене коло осіб (платників податку з плати за землю, орендарів земельних ділянок, коло яких не є конкретно визначеним, оскільки рішення не персоніфікує коло суб`єктів, на які поширюється його дія) та спрямоване на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.

На підставі положень статті 20 Закону № 1378-IV , за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація із землеустрою, відповідно до вимог Закону України від 22.05.2003 № 858 «Про землеустрій» (далі Закон № 858).

Статтею 7 Закону № 1378-IV розробниками технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є особи, які згідно із Законом України «Про землеустрій» мають право на здійснення діяльності у сфері землеустрою

Статтею 26 Закону № 858 встановлено, що розробниками документації із землеустрою є юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів-землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою, та фізичні особи підприємці, які володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та є сертифікованими інженерами-землевпорядниками, відповідальними за якість робіт із землеустрою. Згідно зі статтею 28 цього ж Закону розробники документації із землеустрою за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією, несуть відповідальність, передбачену договором і законом.

Заходи, передбачені затвердженою в установленому порядку документацією із землеустрою, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, власниками землі, землекористувачами, у тому числі орендарями (стаття 20 Закону Закон № 1378-IV ).

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, що подається платником податку до контролюючому органу за місцезнаходженням та місцем розташування земельної ділянки разом із декларацією такого платника податку, з уточненою інформацією про площу земельної ділянки, а також відомості про наявність земельних ділянок (стаття 20 Закону № 1378, статті 288 та 295 Податкового кодексу України).

Стандартом СОУ ДКЗР 2:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» передбачені три складові технічної документації з нормативної грошової оцінки земель сільських населених пунктів: пояснювальна записка, графічні матеріали, додатки.

Отже, виходячи з положень Земельного та Податкового кодексів України, Законів України «Про оцінку земель», «Про землеустрій» органи місцевого самоврядування виступають лише замовниками робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та на пленарних засіданнях лише затверджують технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.

З огляду на викладене і враховуючи, що сама по собі технічна документація не розроблялася Запорізькою міською радою, як регуляторним органом, суд дійшов висновку, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не є регуляторним актом в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 9 Закону № 1160-IV кожен проект регуляторного акту оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань. Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону. У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта. Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.

Статтею 34 Закону № 1160-IV визначені особливості розгляду сільською, селищною, міською, районною у місті, районною, обласною радою проектів регуляторних актів, зокрема, встановлено, що кожен проект регуляторного акта, що внесений на розгляд до сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, подається до відповідальної постійної комісії для вивчення та надання висновків про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону. Відповідальна постійна комісія забезпечує підготовку експертного висновку щодо регуляторного впливу внесеного проекту регуляторного акта, який разом з цим проектом та підписаним аналізом регуляторного впливу подається до уповноваженого органу для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики. При представленні на пленарному засіданні сесії ради проекту регуляторного акта голова відповідальної постійної комісії доповідає висновки цієї постійної комісії про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону, а також пропозиції уповноваженого органу разом з рішенням постійної комісії щодо їх врахування.

На виконання вимог Закон № 1160-IV Запорізькою міською радою надано, зокрема, висновок постійної комісії Запорізької міської ради з питань розвитку підприємництва, торгівлі, побутового обслуговування та захисту прав споживачів про відповідність проекту регуляторного акту від 12.11.2014 №02/11-14, яким запропоновано направити проект рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» до Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту регуляторного акту відповідно до принципів державної регуляторної політики.

Листом виконавчого комітету Запорізької міської ради № 08/02-32/03770 від 20.11.2014 на адресу Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємницької діяльності було направлено проект регуляторного акту - проект рішення міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», аналіз регуляторного впливу та висновок про відповідність проекту регуляторного акту для розгляду та надання пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики. Лист містить вказівку, що по зазначеному проекту рішення міської ради завершено процедуру з підготовки та розгляду регуляторних актів з дотриманням вимог Закону.

Листом від 08.12.2014 вих.№9574/0/20-14 Державна служба України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва повідомила Запорізьку міську раду про те, що проект рішення та аналіз регуляторного впливу до нього розроблено у відповідності до вимог статей 4, 8 Закону № 1160-IV та постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 №308 «Про затвердження методик проведення аналізу впливу та відстеження результативності регуляторного акту». Пропозиції щодо вдосконалення Проекту рішення та аналізу регуляторного впливу до нього відповідно до принципів державної регуляторної політики відсутні.

В газеті «Запорозька Січ» від 24.06.2014 №130 (5589), було опубліковано проект рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя», пояснювальну записку до нього і аналіз регуляторного впливу рішення.

Оскаржуване Рішення разом з додатками було опубліковано в газеті «Запорозька Січ» 14.07.2015 №121 (5847).

Зазначене дає підстави для висновку, що при прийнятті оскаржуваного Рішення відповідач дотримався вимог Закону № 1160-IV. При цьому суд відхилив доводи позивача, що не опублікувавши технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, відповідач порушив приписи Закону № 1160-IV, оскільки, як вже зазначалось вище, суд вважає, що ця технічна документація не є регуляторним актом в розумінні Закону № 1160-IV.

Вказаних висновків дійшов Запорізький окружний адміністративний суд при ухваленні рішення від 06.04.2020 по справі №280/5928/19 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «7 днів Запоріжжя» до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області, Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М.Білоконя про визнання протиправним та скасування рішення, Запорізької міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» від 30.06.2015 №7.

Вказане рішення набрало законної сили 08 жовтня 2020 року відповідно до постанови Третього апеляційного адміністративного суду, якою апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «7 днів Запоріжжя» залишено без задоволення, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06.04.2020 без змін.

Вирішуючи питання щодо наявності в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, яка затверджена оскаржуваним Рішенням, суперечливих даних, зменшення площі території, взятої за основу під час здійснення такого розрахунку, суд при ухваленні рішення по справі №280/5928/19 дійшов таких висновків.

Згідно із частиною 1 статті 174 Земельного кодексу України рішення про встановлення і зміну меж районів і міст приймається Верховною Радою України за поданням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, Київської чи Севастопольської міської ради.

Відповідно до листа Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області від 02.02.2016, межа міста Запоріжжя була встановлена Постановою Ради Міністрів УРСР від 12.07.1958 № 735. Розширення меж міста відбувалось на підставі Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 23.05.1969 № 1939- VII; Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 24.09.1979 № 5134-ІХ; Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 10.05.1978. Відповідно до Указу Президії Верховної Ради УРСР «Про розширення межі м. Запоріжжя» від 16.06.1988 №6039-ХІ, постановлено включити до межі міста Запоріжжя частину території Вільнянського і Запорізького районів загальною площею 1137,7 га, яку за генеральним планом розвитку міста передбачається використати під промислове та житлове будівництво. Загальна площа міста склала 33 150,89 га.

Щодо інформації про площу міста Запоріжжя, яка міститься у рішенні Запорізької міської ради № 53 від 06.12.2006 (34516,6917 га), яким затверджено проект землеустрою щодо зміни меж м. Запоріжжя, суд першої інстанції вірно зазначив, що оскільки Верховною радою України будь - яких рішень про затвердження межі міста Запоріжжя у розмірі 34516,6917 га не приймалося, це рішення не є підставою для визначення меж міста.

Основою для грошової оцінки земельної ділянки є визначення вартості 1 кв.м. земель в середньому по місту. Вона дає узагальнені уявлення про реальні переваги розміщення в тому чи іншому населеному пункті і є вихідною базою при наступній диференціації міських земель за споживчою привабливістю в межах населеного пункту. Середня (базова) вартість земель населеного пункту відображає результат дії зовнішніх і внутрішніх факторів, рентоутворення на рівні населеного пункту.

Визначення середньої (базової) вартості земель міста наведено у розділі 3 технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя.

Згідно з пунктом 2 Методики нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1278 об`єктом нормативної грошової оцінки земель є земельна ділянка, що використовується за функціональним призначенням незалежно від того, до якої категорії вона віднесена (крім земельної ділянки сільськогосподарського призначення).

Базовою інформацією для обчислення витрат на освоєння та облаштування в розрахунку на 1 кв.м. є оціночна територія, яка дорівнює площі забудованої території населеного пункту (Таблиця 2 та Додаток Г до Стандарту Держкомзему СОУ ДКЗР 0032632-012:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Держкомзему від 24.06.2009 №335 та зареєстрованого Державним підприємством «Український науково - дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» за №32595752/1927 від 10.09.2009), а вихідними даними площі населеного пункту при розрахунках середньої (базової) вартості є Державна статистична звітність (форма 6-зем).

Територія міста Запоріжжя складає 33150,89га. Для розрахунку показника площі забудованих земель міста відповідно до Стандарту Державного комітету України із земельних ресурсів: «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» СОУ ДКЗР 0032632-012:2009 (додаток А1 (обов`язковий) та додаток Г (обов`язковий) було використано звітні дані Головного управління Держземагентства у Запорізькій області (Форма 6-зем на 01.01.2013), згідно яких територія міста Запоріжжя складає 29391.45га

Відповідно до Додатку Г Технічної документації «Структура земель м. Запоріжжя, які визначаються для розрахунку середньої вартості одного квадратного метра земель» було взято територію міста Запоріжжя у встановлених межах 29391,4500га, згідно форми 6-зем.

Згідно з вказаного вище Стандарту, площа території, яка приймається для визначення середньої (базової) вартості 1 кв.м міста - склала 20559,8471га (це площа забудованої території населеного пункту).

Територія, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста склала 12591,0429га. - це не забудована територія, а саме: сільськогосподарські угіддя (крім земель, які є присадибними ділянками), ліси та лісо вкриті площі, відкриті заболочені землі, відкриті землі без рослинного покриву, залізниця, під аеропортами та відповідними спорудами, землі, зайняті відкритими розробками, породними відвалами, води) - загальною площею 8 831,6029га, та перспективні території, що складають 3759,44га, які на сьогодні є вільним від забудови.

Оскільки перспективні території, вільні від забудови - площею 3759,44га не входили до складу земель за формою державної статистичної звітності з земельних ресурсів 6-зем, а були заявленими Запорізькою міською радою відповідно до Генерального плану м. Запоріжжя, вони не були включені до загальної території міста Запоріжжя у встановлених межах (за формою 6-зем) - площею 29391,4500га, але включені до загальної площі території, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста - 12591,0429га.

Таким чином в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя, затвердженої оскаржуваним рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» не містяться суперечливі дані щодо площі земель міста Запоріжжя, про що вірно зазначив суд першої інстанції.

Щодо неврахування при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м. земель міста Запоріжжя, земель, зайнятих відкритими розробками, породними відвалами, площа яких склала 501,6724га. Суд першої інстанції вірно виходив з того, що грошова оцінка земель населених пунктів базується на рентному підході. У населених пунктах рентний дохід виникає, перш за все, завдяки зручності місця розташування земельної ділянки та рівню її інфраструктурного облаштування.

На час прийняття оскаржуваного Рішення механізм визначення нормативної грошової оцінки земель був врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 року №18/15/21/11 (далі Порядок).

Пунктом 3.1 Порядку визначено, що в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Таким чином, при проведенні нормативної грошової оцінки забудованих територій оцінюється місцезнаходження населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; відносно основних магістральних шляхів місцевого, обласного та міждержавного значення, залізничних станцій. Характеризуються річки, струмки та інші водойми, які розташовані та території населеного пункту, їх назви, місце розташування, характерні особливості, компактність і конфігурація. Проводиться аналіз існуючого використання земель на території населеного пункту по землекористувачах та категоріях земель.

Враховуючи, що землі, зайняті відкритими розробками, породними відвалами, шахтами не створюють рентного доходу, вони не беруться до розрахунку при визначенні базової вартості 1 кв.м земель.

Таблицею 1.7. Порядку передбачені локальні коефіцієнти на місцеположення земельної ділянки в межах економіко - планувальної зони. Зокрема, санітарно - гігієнічні фактори: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно - захисній зоні (значення коефіцієнта - 0,80-0,96); місцезнаходження земельної ділянки у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (значення коефіцієнта - 0,80-0,95). Примітка: дані коефіцієнти застосовуються для земельних ділянок, на яких розташовані виробничі та інші об`єкти, які не є джерелами відповідного виду забруднення.

Пунктом 6 Рішення затверджено значення коефіцієнтів впливу локальних факторів Км3 згідно з додатком 2.

В свою чергу, в додатку 2 до Рішення встановлено значення коефіцієнтів впливу локальних факторів КмЗ, зокрема, до земельних ділянок, розташованих в санітарно - захисній зоні від промислових та комунальних підприємств та земельних ділянок, розташованих в зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря, застосовується коефіцієнт КмЗ-0,80.

Зазначені обставини спростовують доводи позивача про не врахування під час прийняття оскаржуваного рішення санітарно - гігієнічного фактору «Земельна ділянка розташована в зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря», який є рентопонижуючим локальним фактором.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок підлягає обов`язковій державній експертизі, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Державна експертиза технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок проводиться відповідно до Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 03.12.2004 №391, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21.12.2004 за № 1618/10217.

Відповідно до підпункту 3.5.3. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, підготовлені висновки державної експертизи повинні зводитись до трьох можливих варіантів:

землевпорядна документація в цілому відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (у разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок);

землевпорядна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання (по справі, яка розглядається був саме такий висновок;

землевпорядна документація, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується.

За приписами підпункту 3.5.7. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, висновки державної експертизи землевпорядної документації після їх підпису експертами, керівником експертного підрозділу та затвердження керівництвом Держкомзему України, Рескомзему АР Крим, обласних, Київського і Севастопольського міських головних управлінь земельних ресурсів, скріплені гербовою печаткою, є обов`язковим для прийняття до розгляду замовником.

Усунення зауважень та внесення виправлень, виявлених в результаті державної експертизи, здійснюють розробники землевпорядної документації та інші суб`єкти, що допустили порушення вимог чинного законодавства України, встановлених норм і правил при підготовці об`єкта державної експертизи або його окремих складових частин (підпункт 3.5.8. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації).

Підпунктом 3.5.9. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації передбачено, що контроль за усуненням зауважень державної експертизи здійснюють виконавці експертизи (експерти) чи, за їх дорученням, керівники підпорядкованих територіальних органів земельних ресурсів. Факт внесення виправлень, врахування зазначених у висновку зауважень та пропозицій посвідчується відповідним записом на висновку експертизи керівника експертного підрозділу або керівника підпорядкованого територіального органу земельних ресурсів, на якого покладено контроль за усуненням зауважень державної експертизи.

Роботи з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя здійснено державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя у 2013 році.

29.05.2014 на замовлення ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок державної експертизи землевпорядної документації №575-14, за яким технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя повертається на доопрацювання.

Підставою для повернення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя на доопрацювання була необхідність долучення документального підтвердження площі, зазначеної в рішенні Запорізької міської ради шостого скликаній тридцять другої сесії від 25.02.2013 №26 та в завданні на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, а також обґрунтування складу угідь земель інші - 3759,44га (Додаток Г) територія, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м. земель міста.

На виконання вимог державної експертизи, для усунення зауважень Запорізькою міською радою розробнику Технічної документації було надано рішення Запорізької міської ради від 25.02.2013 №26 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік», яке було підставою для виконання робіт з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя. Згідно з п. 5 Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік площа земель, яка потребує нормативної грошової оцінки становить 33150,89га, площа земель, по яких буде складена технічна документація щодо нормативної грошової оцінки земель міста - становить 33150,89га.

Відповідно до Завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у.) площа населеного пункту складає 33150,89га.

Листом від 03.06.2014 №01/02-21/01646, на ім`я директора ДП УДНДЇПМ «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя ОСОБА_1 Запорізька міська рада повідомила, що відповідно до зауважень, викладених у висновку державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2014 №575-14, перспективна територія м. Запоріжжя складає 33150,89га, згідно рішення Запорізької міської ради від 25.02.2013 та завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки. В існуючих межах міста, згідно даним Головного управління Держземагентства у Запорізькій області (форма 6-зем) станом на 01.01.2013 площа складає 29391,45га. Перспективні території, що складають 3759,44га на сьогодні є вільними від забудови.

Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2014 №575-14 містить напис Державного агентства земельних ресурсів України про врахування зауважень, засвідчений печаткою установи. За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що цей напис узгоджується з пунктом 3.5.9. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації і є свідченням того, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя погоджена органом, повноважним на проведення державної експертизи землевпорядної документації.

За приписами частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд наголошує, що рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06.04.2020 по справі №280/5928/19 набрало законної сили 08 жовтня 2020 року та має преюдиційне значення для цієї справи. Преюдиція - це обов`язковість фактів, встановлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

Разом з тим, якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу.

Таким чином, адміністративний суд під час розгляду конкретної справи на підставі встановлених ним обставин (у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин) повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Суд вважає, що встановлені судовими рішенням судів першої та апеляційної інстанції по справі №280/5928/19 обставини є тотожними щодо обставин, які досліджені в даній справі, якихось додаткових доказів позивачем суду не надано та не наведено, а відтак обставини, що встановлені вказаними рішеннями мають преюдиційне значення для вирішення даної справи

На підставі викладеного, суд відхиляє як необґрунтовані доводи позивача щодо процесуальних порушень, які були допущені Запорізькою міською радою при оприлюдненні оскарженого рішення та порушення матеріального права в частині суперечливих даних щодо інформації про площу міста Запоріжжя, яка міститься у рішенні Запорізької міської ради № 53 від 06.12.2006 (34516,6917 га).

Стосовно доводів позивача про те, що Технічна документація з нормативної грошової оцінки неправомірно містить гриф «Для службового користування», а є відкритою, публічною інформацією, відповідно до статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки отримана в процесі виконання Запорізькою міською радою своїх обов`язків, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» і знаходилась у її володінні, суд виходить з наступного.

У статті 9 Закону України «Про доступ до публічної інформації» наведено наступне визначення службової інформації: Службова інформація - 1) інформація що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень;2) зібрана в процесі оперативно- розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф "для службового користування". Доступ до таких документів надається відповідно до частини другої статті 6 цього Закону.

Згідно з частинами 3, 7 статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформація з обмеженим доступом має надаватись розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше. Обмеженню доступу підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений.

Розробником Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя є ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя і саме розробником документації на неї накладено гриф «Для службового користування».

Слід зазначити, що відповідно до п.7 Завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у.) документи і матеріали, що повинні бути представлені за результатами виконаних робіт:

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя виготовляється у 4 примірниках, у тому числі : 3 на паперових носіях, з яких 1 примірник передається до Державного фонду документації із землеустрою (ст.20 Закону України «Про оцінку земель) та 1 примірник на магнітному носії у форматі Word.

всі графічні матеріали надаються на паперових носіях: формат представлення - ламінований REGMA- папір (1 примірник) та REGMA- папір (1 примірник) та в електронному форматі (векторні шари у форматі ArcView (ArcGis) - передається на CD- ROM): схема економіко - планувального зонування; схема прояву локальних факторів оцінки; картосхема розповсюдження агровиробничих груп ґрунтів.

Так, у відповідності до статті 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Розробники технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок зобов`язані безоплатно передавати копії матеріалів у Державний фонд документації із землеустрою. Користування матеріалами Державного фонду документації із землеустрою здійснюється в порядку, встановленому законодавством України.

Відповідно до Положення про Державний фонд документації із землеустрою, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.11.2004 №1553, Державний фонд документації із землеустрою формується на основі збирання, обробки, обліку матеріалів, отриманих у результаті проведення землеустрою незалежно від місця розташування земельних ділянок та форми власності на них, для використання їх органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами, організаціями і громадянами. Документація із землеустрою, включена до Державного фонду, є державною власністю і не може передаватись у приватну власність (пункт 1,2). Документація із землеустрою надходить до Державного фонду у формі затверджених програм, схем, проектів, спеціальних тематичних карт, атласів, технічної документації (пункт 10). Використання матеріалів Державного фонду здійснюється з дотриманням вимог законодавства про авторські права (пункт 16).

22.10.2015 між Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради (Сторона №1), Управлінням Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області (Сторона №2), Департаментом архітектури та містобудування Запорізької міської ради (Сторона №3), Комунальним підприємством «Градпроект» (Сторона №4), ТОВ «Інститут ефективних технологій» (Сторона №5) укладено договір №10-2015 про надання доступу до інформації, предметом якого було надання Стороною №1, Стороною №2, Стороною №3, Стороною №4 умов та доступу до інформації земельного та містобудівного кадастрів з метою впровадження Стороною №5 програмно - технічного комплексу нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя на базі програмного комплексу «Земля: облік, податок, орендна плата».

Згідно з пунктом 2.1 зазначеного Договору, сторони мають право доступу до інформації нормативної грошової оцінки земель та містобудівного кадастру м. Запоріжжя для потреб, необхідних по впровадженню програмно - технічного комплексу по розрахунку нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя; контролювати порядок використання Сторонами інформації, отриманої в рамках надання послуг щодо впровадження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя на базі програмного комплексу «Земля: облік, податок, орендна плата», згідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до пункту 2.2 Договору №10-2015 від 22.10.2015 сторони зобов`язані забезпечити якісне та своєчасне надання доступу до програмно - технічного комплексу по розрахунку нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя в розрізі формування витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок міста для юридичних та фізичних осіб; використовувати отриману в рамках даного Договору інформацію в межах прав, які визначені в даному Договорі та згідно чинного законодавства; не передавати отриману в рамках цього договору інформацію третім особам, без обов`язкової письмової згоди Сторін; здійснювати технічне супроводження організації доступу до інформації.

Пунктом 3 зазначеного Договору визначений порядок впровадження та організації роботи програмно - технічного комплексу - по розрахунку нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя та формування витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок міста для юридичних та фізичних осіб.

Згідно ч.2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Все зазначене вище підтверджує необхідність використання Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя - для службового використання, як наслідок, правомірність накладення розробником документації грифу «Для службового користування».

Крім того, 06.01.2016 між Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради (Поклажодавець) та Управлінням Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області (Зберігач) укладено договір №06-2016, за умовами якого Управління з питань земельних відносин передало, а Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області прийняло на відповідальне зберігання з правом використання у процесі виконання покладених на Зберігача ст.23 Закону України «Про оцінку земель» обов`язків щодо формування та видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок наступне майно: технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя; DVD-R - диск; сервер програмно-технічного комплексу по розрахунку нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя на базі програмного комплексу «Земля: облік, податок, орендна плата», системна плата; системна пам`ять; дискові накопичувачі; оптичний накопичувач.

Згідно п. 7 вказаного договору передбачено, що інформація, що передається між Сторонами в рамках цього договору вважається конфіденційною та не підлягає розголошенню або передачі будь - якій третій особі без письмового погодження із Зберігачем цієї інформації. Сторони зобов`язуються дотримуватись всіх встановлених законодавством України вимог, умов та обмежень, пов`язаних з користуванням конфіденційною інформацією, що в рамках цього Договору була надана їм у розпорядження або отримана в результаті роботи. Підписавши даний Договір Сторони надали згоду на обмін/передачу між сторонами конфіденційної інформації з метою надання/отримання Послуг передбачених цим Договором.

06.01.2016р. між Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради (Поклажодавець) та Управлінням Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області (Зберігач) підписано Акт приймання - передачі до договору зберігання з правом використання.

27.10.2016 уповноваженими особами Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради та Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області підписано Акт приймання - передачі документації до Державного фонду документації із землеустрою Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області, у відповідності до вимог Закону України «Про землеустрій» і Положення про Державний фонд документації із землеустрою. Згідно вказаного Акту приймання - передачі Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області прийняло на зберігання до Державного фонду документації із землеустрою Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, виконану ДП УДНДІ проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя (1 том на 267 аркушах), картографічні матеріали - 8шт, DVD-R - диск.

Слід також зазначити, що з метою забезпечення єдиного порядку обліку, зберігання і використання матеріалів, що містять службову інформацію, Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову від 27.11.1998 №1893 «Про затвердження Інструкції про порядок обліку, зберігання і використання документів, справ, видань та інших матеріальних носіїв інформації, які містять службову інформацію, згідно з пунктом якої представники інших організацій допускаються до ознайомлення і роботи з документами з грифом «Для службового користування» з дозволу керівників організацій (структурних підрозділів), у володінні та розпорядженні яких перебувають ці документи, за наявності письмового запиту організації, в яких вони працюють, із зазначенням характеру завдання, що виконується.

Відповідно до пункту 39 Інструкції зняття копій, а також здійснення виписок з документів з грифом «Для службового користування» співробітниками організацій, де перебувають документи, проводиться з дозволу керівника організації (структурного підрозділу). Копіювання для сторонніх організацій документів з грифом «Для службового користування», одержаних від інших організацій, здійснюється за погодженням з організаціями - авторами цих документів.

Звертаємо увагу колегії суддів на те, що жодній організації, яка зверталась до Запорізької міської ради, до виконавчого комітету Запорізької міської ради чи безпосередньо до Управління з питань земельних відносин міської ради, не було відмовлено в ознайомленні з Технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя та самостійно зробити фотокопії в управлінні з питань земельних відносин Запорізької міської ради, у тому числі і позивачу у справі.

Таким чином, на думку суду, накладання грифа «Для службового використання» на технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя не є порушенням будь-яких норм чинного законодавства. До того ж, накладення грифу «Для службового користування» на Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя не є підставою для скасування рішення міської ради про її затвердження.

Щодо посилання позивача обставини, встановлені рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17.07.2018 у справі №335/10529/17, су вказує, що вказане рішення визнане нечинним ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2018.

Стосовно знаходження орендованих позивачем земельних ділянок в «зоні історичного ландшафту, що охороняється» суд вважає за необхідне зауважити таке.

Як зазначає сам позивач у адміністративному позові, зазначені в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя Зони розповсюдження історико - культурних факторів, у тому числі «розташування в зоні історичного ландшафту, що охороняється», прийняті відповідно до «Історико - архітектурного опорного плану м. Запоріжжя», розробленого Науково - дослідним інститутом пам`яткоохоронних досліджень в 2011 році. Встановлення «зон історичного ландшафту, що охороняється», в межах орендованих ним земельних ділянок підтверджується також Генеральними планами м. Запоріжжя від 2004 року та від 2017 року.

Стаття 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказує, що генеральний план населеного пункту є на місцевому рівні основним видом містобудівної документації, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, в межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови, та Законом передбачено обов`язок розробити історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини. Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Список історично населених місць України визначається постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 № 878. До цього списку внесено більше 400 міст та селищ міського типу України в усіх областях, що мають особливу історичну значущість. Історичне населене місце згідно з українським законодавством це місто, селище чи село, яке зберегло повністю або частково свій історичний ареал з об`єктами культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, типові для певних культур або періодів розвитку. Саме ці населені пункти при розробці кожного свого генерального плану зобов`язані розробляти історико-архітектурний опорний план.

Порядок створення, розробки та затвердження такого плану регулюється відповідним спеціалізованим підзаконним нормативним актом, а саме наказом Мінрегіону від 02.06.2011 № 64 «Про затвердження Порядку розроблення історико- архітектурного опорного плану населеного пункту».

Історико-архітектурний опорний план це науково-проектна документація, яка розробляється у складі генеральних планів історичних населених місць. Історико- архітектурний опорний план погоджується та затверджується у складі містобудівної документації згідно із Законом № 3038 «Про регулювання містобудівної документації». Варто зазначити, що історико-архітектурний опорний план підлягає коригуванню у разі отримання нових даних за результатами містобудівних, історико- архітектурних та археологічних досліджень. Внесення змін до історико-архітектурного опорного плану відбувається відповідно до вищезазначеного Закону.

Так, історико-архітектурний опорний план це науково-проектна документація, яка розробляється у складі генеральних планів історичних населених місць та в якій відображається інформація про: нерухомі об`єкти культурної спадщини населеного пункту, пов`язану з ними історичну забудову (значні й рядові історичні будівлі); землі історико-культурного призначення; місця втрачених будинків, споруд, оборонних укріплень, що мали важливе історичне або містобудівне значення; дисгармонійні будівлі та споруди; пам`ятки природи, природні заповідники, цінні природні ландшафти; межі історичних ареалів населеного місця; межі зон охорони пам`яток культурної спадщини, що є діючими на час складання історико-архітектурного опорного плану (за наявності затверджених у попередні часи зон охорони).

Склад та зміст історико-архітектурного опорного плану визначаються державними будівельними нормами (ДБН Б. 1.1-15:2012 - на час прийняття оскаржуваного позивачем рішення). Історико-архітектурний опорний план виконують в установленому порядку для всіх населених пунктів, що занесені до Списку історичних населених місць України. Матеріали історико-архітектурного опорного плану є підґрунтям для визначення меж історичних ареалів та розроблення або коригування зон охорони пам`яток культурної спадщини.

Історико-архітектурні опорні плани, а також межі історичних ареалів разом із зонами охорони пам`яток культурної спадщини є основою для проектних рішень у генеральних планах та детальних планах території історичних населених місць.

Історико-архітектурний опорний план використовують при підготовці завдань на проектування, наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, при розробленні містобудівної та проектної документації.

Усі проекти реконструкції забудови на території історичних ареалів населених пунктів базуються на матеріалах історико-архітектурних опорних планів та науково- проектної документації з визначення меж та режимів використання зон охорони пам`яток культурної спадщини.

В п.2.7.4 опорного плану зазначено: «Зона охоронюванного ландшафту - це природна чи переважно природна (1) з розсередженою забудовою територія за межами охоронної зони, з якою пам`ятки, їх комплекси, ансамблі мають активний візуальний зв`язок (2). Вона визначається для збереження і реабілітації природних територій (3) та утворень, які с характерними історичним середовищем пам`яток(4) і відіграють важливу роль в образі населеного місця та пейзажах, що містять пам`ятки.»

В п.2.7.5 опорного плану зазначено: - «Режим використання зони охоронюваного ландшафту, яка виконує консерваційну роль, має забезпечувати охорону природного та переважно природного (1) оточення пам`яток. Він передбачає збереження і відтворення (3) цінних природних і пейзажних якостей пов`язаного з пам`ятками ландшафту, ліквідацію чи візуальну нейтралізацію будівель, споруд і насаджень (3), що спотворюють цей ландшафт (ДБН Б.2.2-2-2008)(5).»

«Заходи щодо збереження ландшафту повинні забезпечувати охорону особливостей рельєфу, водоймищ, рослинності і відтворення їх історичного вигляду (3), збереження візуальних зв`язків (2) пам`яток з природними та переважно природними (І)оточенням, що мас історичну цінність (4), захист берегових, лукових територій від зсувів та розмиву, укріплення схилів, ярів, їх озеленення; проведення інших природоохоронних заходів (ДБН Б.2.2- 2-2008).»

«Територія, визначена як зона охоронюваного ландшафту, може використовуватись для рекреації з мінімальним упорядженням та для традиційної діяльності, що не порушує ландшафт (3) (постанова Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №318,п.14)

«На території зони охоронюваного ландшафту можлива господарська діяльність, якщо вона не порушує характеру ландшафту і не потребує зведення капітальних будівель і споруд (3). Відповідно до режиму на окремих ділянках зони дозволяються сіножаті, випасання худоби, польові, городні та інші сільськогосподарські роботи (відповідно до ДБН Б.2.2-2-2008).»

Враховуючи зміст опорного плану, земельні ділянки кадастрові №:01:013:0032, :01:013:0033, :01:013:0069, :01:013:0082, :03:038:0091, :04:035:0044, :04:037:0237, :04:037:0238, :05:013:0107, :05:013:0155, :05:015:0099, які орендує позивач, частково або майже повністю розташовані в межах цих зон і тому, в витягах з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки цих земельних ділянок застосовані підвищуючи коефіцієнти.

Суд звертає увагу, що саме Розробник документації, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 «Про Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» та Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої спільного наказу, Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української Академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11 робив розрахунки трьох груп рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локальною характеру (коефіцієнтів Км1, Км2, КмЗ), які входять до складу коефіцієнту Км, який в свою чергу характеризує місцерозташування земельної ділянки (Км).

Вихідними даними для обчислення Км є генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, плани їх земельно-господарського устрою, матеріали економічної оцінки їх територій. Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальннх факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Всі Коефіцієнти обчислені Розробником документації та зазначені у Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя складена у 2013 році на підставі договору про закупівлю послуг за державні кошти №591-07-2013 від 09.09.2013, укладеного між Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради та ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» ім. Ю.М. Білоконя. Зазначена технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя містить ліцензію Держкомзему України серії АГ № року.

При виконанні грошової оцінки земель використовувались матеріали попередньої нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя («Діпромісто», 2007), генерального плану міста Запоріжжя («Діпромісто», затверджений у 2003році), інформація відділів міської держадміністрації, міського комітету статистики, окремих підприємств та установ міста. Все це зазначено у вступній частині Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, затвердженої рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативно- грошової оцінки земель міста Запоріжжя».

Генеральний план м. Запоріжжя, затверджений рішенням Запорізької міської ради від 15.09.2004 №4, розроблено у відповідності до ДБН Б.1-3-97 «Склад, зміст порядок розроблення, погодження та затвердження генеральних планів міський населених пунктів» (надалі - ДБН Б. 1-3-97).

Відповідно до ДБН Б.1-3-97 у складі графічних матеріалів генерального плану міститься «Схема планувальних обмежень»(п. 3.8. ДБН Б. 1 -3-97).

Згідно з п. 3.10 ДБН Б.1-3-97 схема планувальних обмежень виконується на топографічній основі. На кресленні відображаються території, до яких законодавством та державними нормами встановлені відповідні обмеження на їх використання в тому числі:

-охоронні зони природних заповідників, пам`яток природи, архітектури, історії і культури та зони регулювання забудови, ландшафтів, які охороняються (п.п.к) п 3.10ДБН Б.1-3-97); '

- особливо цінні продуктивні землі (згідно зі статтею 33 Земельного кодексу України) (п.п.л). п. 3.10ДБН Б.1-3-97).

Відповідно, при розробці матеріалів нормативно-грошової оцінки була використана схема планувальних обмежень, розроблена у складі генерального плану м. Запоріжжя, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 15.09.2004 №4. При цьому, Рішення міської ради, якими затверджено генеральний план м. Запоріжжя та зміни до нього не оскаржені, не визнані у встановленому законом порядку незаконними або недійсними, тому є чинними.

Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради, якому доручено здійснювати захист інтересів міської ради у суді при розгляді даної справи, надіслало запит від 05.06.2019 №1202/02-03 до Департаменту архітектури та містобудування міської ради про надання пояснень та графічних матеріалів по земельних ділянках, які знаходяться у користуванні позивача.

Листом від 11.06.2019 №2790 Департамент архітектури та містобудування міської ради надав витяги з генерального плану м. Запоріжжя (окремо по кожній земельній ділянці) в редакції 2004 та 2017 років, на яких схематично відображені межі зон охоронюваного ландшафту та визначені місця розташування спірних земельних ділянок.

Таким чином, вказані документи, а також надані пояснення спростовують доводи позивача про те, що орендованих земельних ділянок були неправомірно застосовані коефіцієнти, з урахуванням «зон історичного ландшафту, що охороняється».

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятого рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб`єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (04071, м. Київ, вул. Електриків, буд. 8, ) до Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 206, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини (04086, м. Київ, вул. Петропавлівська, буд. 15, ), Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» (01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26, ) про визнання протиправним та нечинним рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлений 28.12.2020.

Суддя І.В. Батрак