Справа № 280/1686/19
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
09 листопада 2020 року м.Дніпросправа № 280/1686/19
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дурасової Ю.В.,
суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,
перевіривши на відповідність Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019
у справі № 280/1686/19 за позовною заявою Приватного підприємства Войніков і Ко до Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Державна служба України з безпеки на транспорті; Чорноморське міжрегіональне Управління Укртрансбезпеки про скасування постанови,-
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 11.08.2020, згідно поштового штемпеля, Заступником прокурора Запорізької області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.09.2020 визнано неповажними причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 у справі № 280/1686/19, наведені Заступником прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області в поданому клопотанні. Апеляційну скаргу Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 у справі № 280/1686/19 залишено без руху.

Надано десятиденний строк з дати отримання цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних причин такого пропуску, якщо такі є.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особою, яка подає апеляційну скаргу отримано 19.10.2020.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, до суду апеляційної інстанції від Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області надійшла заява про поновлення строку апеляційного оскарження (вх. № 54149/20 від 02.11.2020). В обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення у даній справі, прокурор посилається на те, про прийняте рішення прокуратурі стало відомо 31.07.2020 за результатами опрацювання Єдиного державного реєстру судових рішень та внаслідок безпосереднього ознайомлення з матеріалами справи в суді 06.08.2020. Зазначає , що Закон не покладає на прокурора беззаперечний обов`язок здійснення щоденного моніторингу ЄДРСР. Вказує, що за серпень 2019 року Запорізьким окружним адміністративним судом винесено 383, а загалом за період серпень 2019 року - липень 2020 року - 6557 судових рішень по суті спору. З огляду на те, що прокурор не був учасником кожної з цих справ, указана кількість судових рішень фізично унеможливлює не лише надання їм оцінки на предмет можливості підготовки апеляційної скарги відповідно до вимог ст.296 КАС України, а й підготовку її на кожне з них суцільним способом, адже вищевказана кількість навіть в десятки разів перевищує кількість робочих днів прокурора протягом року (251 - у 2020 році). Тому, на думку прокурора, строк апеляційного оскарження має обраховуватись з 31.07.2020.

Розглянувши заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як свідчать матеріали справи, оскаржуване рішення ухвалено судом першої інстанції 12.08.2019 року у порядку письмового провадження. Копію оскаржуваного рішення суду відповідачем - Управлінням Укртрансбезпеки у Запорізькій області отримано 05.09.2019 (а.с.105). Апеляційна скарга Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області подана засобами поштового зв`язку 11.08.2020 (згідно штампу на конверті), тобто з пропуском строку, встановленого ч.1 ст.295 КАС України.

Прокурор здійснює в суді представництво інтересів громадян або держави в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України та іншими законами, і може здійснювати представництво на будь-якій стадії адміністративного процесу.

Відповідно до статті 24 Закону України Про прокуратуру, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

За змістом вищенаведених норм права, надання законом прокурору права на представництво інтересів держави в суді не ставить прокурора у привілейоване, порівняно з іншими учасниками судового процесу, становище щодо участі у розгляді справи в суді, включаючи застосування процесуального строку, в межах якого можлива реалізація права на представництво інтересів держави в суді шляхом звернення з апеляційною скаргою.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом шостим частини п`ятої статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок особи, яка діяла добросовісно.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, що є автоматизованою системою збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. До Реєстру вносяться всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Згідно з інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі судових рішень, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 року у справі №280/1686/19 оприлюднено 02.09.2019 року.

Таким чином, про наявність оскаржуваного рішення суду першої інстанції особа, яка подала апеляційну скаргу, мала змогу дізнатись з Єдиного державного реєстру судових рішень з моменту його оприлюднення, тобто з 02.09.2019 року.

При цьому суд враховує, що особи, які приймали участь у справі, були обізнані про її розгляд, на їх адресу направлялося оскаржуване рішення суду першої інстанції, а отже мали можливість оскаржити судове рішення у встановлені законом строки.

На момент подачі апеляційної скарги оскаржуване рішення набрало законної сили, у зв`язку з чим заявник апеляційної скарги має навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, в тому числі процесуальних строків подачі апеляційної скарги.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява №3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

Колегія суду звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного, колегія суддів апеляційної інстанції не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску заступником прокурора строку на апеляційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду, оскільки представництво прокуратурою інтересів Держави не позбавляло прокуратуру можливості звернутися у встановлений законом трицятиденний строк з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції у разі, якщо скаржник вважав, що порушуються інтереси Держави.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.09.2020 визнано неповажним причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 у даній справі, а також те, що зазначені скаржником обставини для поновлення строку на апеляційне оскарження не свідчать про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, суд вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 у справі № 280/1686/19 відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.08.2019 у справі № 280/1686/19 за позовною заявою Приватного підприємства Войніков і Ко до Управління Укртрансбезпеки у Запорізькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Державна служба України з безпеки на транспорті; Чорноморське міжрегіональне Управління Укртрансбезпеки про скасування постанови відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова