Справа № 420/11460/20
Суддя: Тарасишина О.М.
Дата ухвалення: 2020-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тарасишиної О.М., секретаря судового засідання Сидорівського С.А.,розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Служби автомобільних доріг в Одеській області (місце проживання: 65031, Одеська область, м. Одеса, вул. Михайла Грушевського, буд. 49; ) до Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 79000, Львівська область, м. Львів, вул. Костюшка, буд. 8; ) про визнання протиправним та скасування висновку за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b,-

Встановив:

До суду надійшла позовна заява Служби автомобільних доріг в Одеській області до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b.

Ухвалою суду від 01.11.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позову представник Служби вказує, що за результатом проведення відповідачем моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b складено Висновок, у якому встановлено порушення позивачем норм законодавства про публічні закупівлі в частині оформлення оголошення про проведення відкритих торгів, а саме не визначено умов надання забезпечення тендерних пропозицій. Позивач вважає встановлене порушення таким, що не відповідає дійсним обставинам справи та зазначає, що:

по-перше, відповідач звернувся із вимогою про усунення недоліків тендерної документації після спливу строку для подання такої вимоги, а саме після визначення переможця торгів;

по-друге, при визначенні змісту оголошення про проведення відкритих торгів позивач керувався формами документів у сфері публічних закупівель, чинними на момент виставлення такого оголошення, де серед можливих до заповнення граф були доступні Графа 14 Розмір забезпечення тендерних пропозицій та Графа 15 Вид забезпечення тендерних пропозицій. Оскільки графа, яка б визначала умови надання забезпечення тендерних пропозицій, вказаним наказом не встановлена, позивач і не міг визначити таку інформацію у оголошенні.

В силу відсутності у діях позивача порушень норм чинного законодавства Служба автомобільних доріг в Одеській області вважає, що висновок за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b є протиправним та підлягає скасуванню.

30.11.2020 року за вх.№50913/20 від представника Західного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти заявлених позовних вимог. Вказано, що:

по-перше, безпідставними є міркування позивача, що оскаржуваний висновок позбавляє його здійснити свої безпосередні функції та скористатись своїм правом/обов`язком на здійснення ремонту автомобільної дороги, тобто порушує права та інтереси позивача, які полягають у здійсненні відповідної закупівлі. Відповідач не втрутився у роботу Служби, не зупинив проведення процедури закупівель, визначених Законом;

по-друге, проведення моніторингу закупівель може бути здійснено під час виконання укладеного на підставі пропозиції договору. Висновок затверджено 09.10.2020 року, тоді як договір виконано згідно звіту про виконання договору 02.11.2020 року;

по-третє, норма ч.2 ст.21 Закону України «Про публічні закупівлі» чітко встановлює необхідність визначення в оголошенні інформації щодо умов надання забезпечення тендерних пропозицій, а тому її відсутність в оголошенні є порушенням законодавства про публічні закупівлі.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відтак, справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1 ч. 1).

За таких обставин суд дійшов висновку про підсудність позовної заяви Служби автомобільних доріг в Одеській області Одеському окружному адміністративному суду.

Під час розгляду справи судом встановлено, що 07.02.2020 року позивач в системі електронних закупівель оприлюднив інформацію про процедуру закупівлі UA-2020-02-07-000891-b «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Т-16-47/Н-33/-Кароліно-Бугаз Грибівка Санжійка - /М-27/, км 23+500-км25+400», предмет закупівлі послуги (а.с.14-23).

Як зазначається позивачем, та не заперечується Відповідачем, за результатом проведеного конкурсу було укладено договір з ТОВ «Євродор».

11.09.2020 року листом №003100-18/1782-2020 Державна аудиторська служба України повідомила офісам Держаудитслужби та управлінням в областях про необхідність проведення моніторингу процедур закупівель, в тому числі щодо закупівлі UA-2020-02-07-000891-b (а.с.100-103).

Наказом Західного офісу Держаудитслужби від 18.09.2020 року №173 вирішено провести моніторинг закупівель, у тому числі щодо закупівлі UA-2020-02-07-000891-b (а.с.104).

09.10.2020 року начальником західного офісу Держаудитслужби затверджено висновок за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b №397 (а.с.106-108).

У розділі ІІ вказаного висновку вказано, що «на порушення вимог частини 2 статті 21 Закону в оголошенні про проведення закупівлі відсутня інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій;

в опублікованій Замовником формі повідомлення про внесення змін до договору не відображено інформацію, передбачену полями 14 «Сума договору після внесення змін» та 15 «Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг після внесення змін», чим порушено вимоги частини 2 Наказу №490».

Не погоджуючись із встановленими порушеннями позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року№ 922-VIII, відповідно до ст.1 якого визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Державна аудиторська служба України відповідно до ст.5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 8 Закону України Про публічні закупівлі № 922.

Згідно ч.1-7 ст.8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно ч.1, 2 ст.21 Закону №922 оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

2. Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

На момент опублікування оголошення про публічну закупівлю діяв Наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №490 від 22.03.2016 року «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» (далі Наказ №490).

Пунктом 1 Наказу №490 визначено затвердити зокрема такі, що додаються:

форму оголошення про проведення відкритих торгів;

форму повідомлення про внесення змін до договору.

Згідно Додатку до Наказу №490 форма оголошення про проведення відкритих торгів складається із наступних граф:

1. Найменування замовника*.

2. Код згідно з ЄДРПОУ замовника*.

3. Місцезнаходження замовника*.

4. Контактна особа замовника, уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками.

4-1. Вид предмета закупівлі.

5. Конкретна назва предмета закупівлі.

6. Коди та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності).

7. Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг.

8. Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг.

9. Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.

9-1. Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків).

10. Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі.

10-1. Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності).

10-2. Джерело фінансування закупівлі.

11. Розмір мінімального кроку пониження ціни.

12. Математична формула, яка буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки *.

12-1. Інші критерії, що застосовуватимуться під час оцінки тендерних пропозицій, та їх питома вага (за наявності).

13. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій.

14. Розмір забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати).

15. Вид забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати).

16. Дата та час розкриття тендерних пропозицій*.

17. Дата та час проведення електронного аукціону*.

18. Строк, на який укладається рамкова угода**.

19. Кількість учасників, з якими буде укладено рамкову угоду**.

* Заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

** Заповнюється замовником у разі здійснення закупівель за рамковими угодами.

Форма повідомлення про внесення змін до договору, у свою чергу, містить наступні графи:

1. Найменування замовника*.

2. Код згідно з ЄДРПОУ замовника*.

3. Місцезнаходження замовника*.

4. Номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель*.

5. Номер договору про закупівлю*.

6. Дата укладення договору*.

7. Найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (для фізичної особи) учасника, з яким укладено договір про закупівлю*.

8. Код згідно з ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків учасника, з яким укладено договір про закупівлю*.

9. Місцезнаходження (для юридичної особи) або місце проживання (для фізичної особи) учасника, з яким укладено договір про закупівлю, номер телефону*.

10. Дата внесення змін до договору.

11. Випадки для внесення змін до істотних умов договору згідно з частиною четвертою статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

12. Опис змін, що внесені до істотних умов договору.

13. Номер додаткової угоди.

14. Сума договору після внесення змін.

15. Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг після внесення змін.

* Заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Як вбачається із наведених норм, дійсно стаття 21 Закону №922 визначає інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій як необхідну складову оголошення про початок відкритих торгів. Натомість, згідно акту, яким затверджено форму оголошення, відповідної графи не визначено. Невідповідність норми Закону та прийнятого на його виконання Наказу міністерства не може мати негативний вплив на права та обов`язки позивача, тим паче у разі, коли позивач не може обирати або додавати графи та визначати групи інформації, що викладені в оголошенні.

Більше цього, що стосується повідомлення про внесення змін до договору, то позивач зауважив, що інформація по графам 14 та 15 була внесена, натомість на офіційному сайті її відображено не було, що також не може бути покладено у провину позивача, із чим суд погоджується. Відповідач, у свою чергу, стосовно вказаних доводів ґрунтовних пояснень не надав, а ґрунтовного аналізу вказаному порушенню у висновку взагалі не надано.

Суд не погоджується із твердженням позивача стосовно порушення строку проведення моніторингу закупівлі, адже згідно ч.2 ст.8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Як встановлено матеріалами справи, Висновок затверджено 09.10.2020 року, тоді як договір виконано згідно звіту про виконання договору 02.11.2020 року (а.с.118-119).

Стосовно можливості порушення прав позивача оскаржуваним висновком та можливості його оскарження у судовому порядку суд зазначає наступне.

Верхвоний Суд у Постанові від 10.12.2019 року у спарві №160/9513/18 висловив позицію, « що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про невідповідність висновку як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості».

З наведеного вбачається, що висновок Держаудитслужби є актом індивідуальної дії, а тому може бути оцінений у ході судового розгляду справи та може виступати предметом спору. Факт його обмеженості у часі не виключає можливості його оцінки на предмет обґрунтованості та вмотивованості в контексті встановлених щодо позивача порушень.

Аналіз наявних матеріалів справи у їх співвідношенні з нормами чинного на момент спірних правовідносин норм свідчить про відсутність порушень норм чинного законодавства з боку Служби автомобільних доріг, а тому встановлені у Висновку №397 від 09.10.2020 року відповідачем порушення не відповідають принципам обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, а тому на підставі невідповідності Висновку №397 від 09.10.2020 року частині 2 ст.2 КАС України суд визнає його протиправним та скасовує.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При поданні позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2102 грн. 00 коп. (а.с. 13)

Оскільки суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, слід стягнути з Західного офісу Держаудитслужби ()за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Служби автомобільних доріг в Одеській області () судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн., 00 коп.).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Служби автомобільних доріг в Одеській області (місце проживання: 65031, Одеська область, м. Одеса, вул. Михайла Грушевського, буд. 49; ) до Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 79000, Львівська область, м. Львів, вул. Костюшка, буд. 8; ) про визнання протиправним та скасування висновку за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-02-07-000891-b.

Стягнути з Західного офісу Держаудитслужби ()за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Служби автомобільних доріг в Одеській області () судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн., 00 коп.).

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів в порядку приписів ст. 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили згідно з приписами ст. 255 КАС України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Повний текст рішення складено та підписано 29.12.2020р.

Суддя О.М. Тарасишина

.