Справа № 640/22558/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., перевіривши відповідність вимогам ст. 296 КАС України апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Троїца» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

Головне управління Державної податкової служби у м. Києві подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року.

Разом із апеляційною скаргою відповідач звернувся із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Посилаючись на ряд постанов КМУ апелянт зазначає про реформування податкових органів, що ускладнило останньому доступ до правосуддя у зв`язку з передачею справ між структурними підрозділами, а також збільшенням категорій судових справ. Крім того, апелянт стверджує, що 01.01.2020 року набрали чинності зміни до процесуального законодавства, якими визначено право представляти інтереси державного органу в судових процесах виключно за уповноваженими особами, з огляду на що підписання процесуальних документів потребувало їх попереднього погодження та їх подальшої реєстрації, що також ускладнило та продовжило час на подання процесуальних документів у період з січня по лютий 2020 року. Насамкінець апелянт посилається на постанову КМУ «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19» №211 від 11.03.2020 року, якою з 12.03.2020 року на території країни було установлено карантин.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 сказаної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з частиною 3 статті 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Оцінюючи поважність зазначених скаржником у клопотанні причин пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів наголошує, що оскаржуване рішення суду першої інстанції прийнято 11 серпня 2020 року. В свою чергу обставини, на які посилається апелянт, мали місце задовго до прийняття судом першої інстанції оскаржуваного рішення.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Вказані апелянтом причини пропуску строку не можна вважати поважними, оскільки організація внутрішньої роботи суб`єкта владних повноважень перебуває у прямій залежності від волі скаржника.

Верховний Суд в ухвалі від 04 червня 2020 року у справі №826/15308/17 зазначив, що у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, яка перебуває у прямій залежності від волі скаржника. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Крім того, колегія суддів відхиляє за необґрунтованістю доводи апелянта про запровадження на території країни карантину.

Так, відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи може поновити процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Однак, жодних обґрунтувань щодо пропуску строку на апеляційне оскарження з підстав запровадження обмежень, впроваджених у зв`язку з карантином, зокрема, які саме обмеження, запроваджені у зв`язку з карантином та яким чином такі завадили скаржнику вчасно звернутись до суду з апеляційною скаргою, апелянтом у клопотанні не зазначено.

Посилання апелянта на заяви та листи Ради суддів України про утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін, а також відвідин суду громадянами, у яких є ознаки вірусного захворювання колегія суддів оцінює критично, оскільки як первинна, так и повторна апеляційні скарги подані засобами поштового зв`язку, що виключає необхідність перебування скаржника безпосередньо в приміщенні суду.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а причини пропуску такого строку - неповажними.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 243, 325 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя В.П.Мельничук

Суддя О.М.Оксененко