Справа № 160/12306/19
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 грудня 2020 року м. Дніпросправа № 160/12306/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дурасової Ю.В.,

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

секретар судового засідання: Новошицька О.О.

за участю: представника третьої особи: Прохорова Олександра Олександровича

представника позивача: Новікова Максима Олексійовича

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 (головуючий суддя Врона О.В.)

в адміністративній справі №160/12306/19 за позовом Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" до відповідача Криворізької районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Глеюватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача Криворізької районної ради Дніпропетровської області, просив:

- визнати протиправним та нечинним рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07 вересня 2018 року про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 767,0652 га, кадастровий номер :08:001:0054, що перебуває у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області за межами населених пунктів.

Позов обґрунтовано тим, що рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07 вересня 2018 року про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 767,0652 га, кадастровий номер :08:001:0054, прийнято з порушенням, передбаченої Законом України від 11.09.2003 №1160-IV «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» процедури, не було опубліковано повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акту та відповідно не було надано позивачу та іншим особам терміну для надання зауважень та пропозицій, а саме рішення не оприлюднене в друкованому засобі масової інформації.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 позов задоволено.

Визнано протиправним та нечинним рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07 вересня 2018 року про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 767,0652 га, кадастровий номер :08:001:0054, що перебуває у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області за межами населених пунктів.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що відповідачем порушено процедуру підготовки та подальшого оприлюднення регуляторного акта. При цьому Криворізька районна рада Дніпропетровської області недотрималась процедури щодо оприлюднення розпорядження про скликання сесії Ради, в порушення вимог Регламенту не розмістила інформацію про скликання сесії ні в газеті «Сільське Криворіжжя», ні на офіційному веб-сайті Ради. При цьому, судом також встановлено, що відповідно до статті 16 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання «Формування порядку денного сесії Ради», проекти рішень Ради, які підлягають обговоренню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Ради за адресою: http: . 16,3). Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки (п. 16.4).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, третьою особою подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Посилається на те, що рішення про яке зазначає позивач не є регуляторним актом, тому не вимагає відповідної процедури оприлюднення. Також зазначає, що рішення вичерпало дію самим фактом виконання і не є таким, що застосовується неодноразово.

Позивачем до апеляційного суду подано відзив на апеляційну скаргу та додаткові пояснення, доводи яких зводяться до законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Посилається на те, що проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», однак відповідачем не дотримано правил оприлюднення регуляторного акту.

У судовому засіданні представник третьої особи підтримав доводи апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив відмовити в її задоволенні, залишивши рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. Надав пояснення аналогічні, викладеним у відзиві на апеляційну скаргу.

Представник відповідача, належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явився. Просив здійснювати розгляд справи без участі відповідача, про що подав відповідне клопотання.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» () є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі. Приватному акціонерному товариству «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» у постійне користування надано:

- землі для виробничих потреб - 205,8596 га, кадастровий номер :08:001:0054, що підтверджується Державним актом на право постійного користування землею, серія - ДП Кв № 000136, виданий 05.03.1997р. Глеюватською сільською hадою народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, відповідно до рішення Глеюватської сільської ради, народних депутатів від 27.12.1996р. №б/н, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею за №142.

07 вересня 2018 року Криворізькою районною радою Дніпропетровської області (VІІ скликання ХVІІ сесія) прийнято рішення №424-XVII/VII Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (а.с. 15).

Позивач вважає рішення відповідача протиправним, оскільки воно прийнято з порушенням процедури прийняття, а саме без оприлюднення повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, при цьому рішення №424-XVII/VII не оприлюднене в друкованому засобі масової інформації.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР, Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003 року, Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 року №1160-IV, норми Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» №539/97-ВР від 23.09.1997.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Предмет даного спору стосується протиправності/правомірності прийняття 07.09.2018 року Криворізькою районною радою Дніпропетровської області (VІІ скликання ХVІІ сесія) Рішення №424-XVII/VII Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Зокрема, вказаним рішенням затверджено технічну документацію про нормативну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, загальною площею 767,0652 га, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер :08:001:0054.

Статтею 143 Конституції України передбачено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.

При цьому, дяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР від 21.05.1997, який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

За змістом пунктів 24, 35 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (№280/97-ВР) виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

За приписами статті 1 Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003 року нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

При цьому, частиною 3 статті 201 Земельного кодексу України, частиною 5 статті 5, частиною 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» (№1378-IV) визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Частиною першою статті 15 Закону України «Про оцінку земель» (№1378-IV) встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Отже, в силу норм законодавства України рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування є підставою для проведення оцінки земель.

Водночас, частиною 1 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» (№1378-IV) визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

При цьому, рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом (ч.1, 2 ст. 59 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР ).

Водночас, частиною 12 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (№280/97-ВР) визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» №1160-IV.

Так, в силу статті 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» №1160-IV від 11.09.2003 року, регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції аналіз зазначених положень дає підстави для висновку, що рішення відповідача №424-XVII/VII, що прийняте 07.09.2018 року Криворізькою районною радою Дніпропетровської області (VІІ скликання ХVІІ сесія) є регуляторним актом, оскільки, затверджена нормативно-грошова оцінка визначає базові розрахункові показники, які є обов`язковими для застосування у окремих відносинах між органами влади та суб`єктами господарської діяльності, при цьому нормативно-грошова оцінка може застосовуватися неодноразово і може застосовуватися невизначеним колом суб`єктів господарювання.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що рішенням про затвердження нормативно-грошової оцінки земель є регуляторним актом, а відтак має бути прийнятий з додержанням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» №1160-IV від 11.09.2003 року.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 17.12.2019 року у справі № 1940/1662/18.

Згідно із ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Колегія суддів апеляційної інстанції не вбачає підстав для не застосування зазначених норм.

Фактично, надаючи оцінку рішенню органу місцевого самоврядування про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки землі, Верховний суд зазначив про те, що за своєю правовою природою такі рішення органів місцевого самоврядування є регуляторними актами і будь-яке звуження змісту цього рішення (індивідуалізація рішення) не змінює характер та правовий режим такого рішення.

Отже, доводи, зазначені в апеляційній скарзі, що рішення №424-XVII/VH від 07.09.2018р. не є регуляторним актом - спростовуються.

Матеріалами справи підтверджується, що 07.09.2018р. Криворізька районна рада Дніпропетровської області розглянувши клопотання Глеюватської сільської ради 13.07.2018 року вих. № 4/213-662 затвердила технічну документацію про нормативну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, площею 767,0652 га, яка перебуває у користуванні ПРАТ «ПІВНГЗК», для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ - 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер: :08:001:0054 (рішення №424 - XVII/VH від 07.09.2018р.)

13.11.2018р. позивачем отримано лист №9/2.13-977 від 26.10.2018р. від Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, у якому було зазначено, що на замовлення сільської ради була виготовлена оновлена нормативно грошова оцінка земельної ділянки несільськогосподарського призначення (кадастровий номер: :08:001:0054) для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ - 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, яка перебуває у постійному користуванні ПРАТ «ПІВНГЗК».

У вказаному листі Глеюватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області просила розглянути питання щодо застосування нової оцінки земель та провести з 01.01.2019р. перерахунок вартості плати за землю за 1 кв.м. земельних ділянки, яка розташована за межами населених пунктів.

Згідно витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки №97-4-0.22-2659/165-18 від 27.12.2018р. (запит №004540 від 17.12.2018р.) Відділу у Криворізькому районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, щодо земельної ділянки розташованої на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровській області (за межами населених пунктів), кадастровий номер :08:001:0054:

1) площа земельної ділянки 6620597 кв.м. (для кварталу :08:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 266,96 гри./' кв.м.

2) площа земельної ділянки 1308000 кв.м. (для кварталу :01:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 347,04 грн./ кв.м.

3) площа земельної ділянки 12055 кв.м. (для кварталу :05:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 347,04 грн./ кв.м.

Відтак, позивач, вважаючи свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, зазначає, що рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07 вересня 2018 року є протиправним з огляду на порушення процедури його прийняття і тому звернувся з даною позовною заявою до суду.

Аналіз витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки дає підстави для висновку, що положення цього документу спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, отже, рішення №424-XVII/VH від 07.09.2018р., на підставі якого затверджено технічну документацію про нормативно-грошову оцінку відповідної земельної ділянки - є регуляторним актом.

Також матеріалами справи підтверджується, що позивачу (Приватному акціонерному товариству «Північний гірничо-збагачувальний комбінат») у постійне користування надано зазначену в рішенні №424-XVII/VH від 07.09.2018р. земельну ділянку.

З цього приводу слід зазначити, що наявність зазначеної земельної ділянки (кадастровий номер: :08:001:0054) в користуванні одного суб`єкта господарювання не спростовує той факт, що нормативно-грошова оцінка зазначених земель може розповсюджуватися на будь-яких осіб, які будуть нею користуватись, а тому рішення відповідача (№424-XVII/VH від 07.09.2018р.) не обмежує коло суб`єктів, на яких це рішення розповсюджується та буде використовуватися неодноразово протягом дії такого рішення.

При цьому, в самому рішенні (№424-XVII/VH від 07.09.2018р.) не зазначено одного суб`єкта на якого це рішення розповсюджується, а зазначено про використання земельної ділянки підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами.

Отже, зазначене рішення відповідача не поширюється на одного суб`єкта господарювання, а поширюється не необмежене коло підприємств.

Слід взяти до уваги, що статтею 4 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (№1160-IV) визначено, що одним із принципів державної регуляторної політики є прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язків розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.

При цьому, забезпечення здійснення державної регуляторної політики, зокрема, включає (ст. 5 ЗУ № 1160-IV):

- підготовку аналізу регуляторного впливу;

- оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю;

- відстеження результативності регуляторних актів;

- оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.

Громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право: подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю (ст. 6 ЗУ № 1160-IV).

Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (№1160-IV) про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити (ч. 5-8 ст.9 ЗУ №1160-IV ):

- стислий виклад змісту проекту;

- поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;

- інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною 5 статті 13 цього Закону);

- інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;

- інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет (ч. 2 ст.13 ЗУ №1160-IV).

Отже, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу, так і повідомлення про оприлюднення такого з метою одержання зауважень і пропозицій.

Зміст вищенаведених норм свідчить, що відповідачем не було виконано обов`язку оприлюднення повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій.

Слід взяти до уваги, що регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а в разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання (ч.5 ст. 12 ЗУ №1160-IV).

Крім того, статтею 21 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» №539/97-ВР від 23.09.1997 встановлено, що діяльність місцевих органів державної влади та органів місцевого самоврядування висвітлюється в друкованих засобах масової інформації регіональної та місцевої сфери розповсюдження на умовах, визначених у договорах між цими органами і редакціями зазначених друкованих засобів масової інформації.

Таким чином, рішення відповідача, як регуляторний акт, підлягало обов`язковому оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації.

Натомість, матеріали справи не містять підтверджень, що рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018 року було опубліковувано друкованих засобах масової інформації.

Отже, порушенням відповідачем вимог статті 12 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (№1160-IV) знайшло своє підтвердження в судовому засіданні.

Таким чином, рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018 року прийняте не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Згідно частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В рішенні у справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип "належного урядування", зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява N 29979/04, пункт 70).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява N 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункт 74).

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем порушено процедуру підготовки та подальшого оприлюднення регуляторного акта.

Щодо порушення процедури оприлюднення розпорядження про скликання сесії ради та проектів рішення ради, слід зазначити наступне.

Згідно до п. 1.2. статті 1 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання (надалі - Регламент) порядок діяльності Ради, її органів, депутатів, посадових осіб та виконавчого апарату визначається Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», «Про запобігання корупції», «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації», «Про захист персональних даних», іншими законодавчими актами та цим Регламентом.

У відповідності до п. 3.2. статті 3 даного Регламенту, відкритість та гласність роботи Ради, її президії, постійних комісій може реалізовуватися шляхом публікації звіту пленарних засідань Ради, публікації її рішень в газеті та на офіційному сайті Ради та у інший визначений Радою спосіб.

Згідно з приписами пункту 15.5 статті 15 Регламенту, розпорядження про скликання сесії Ради доводиться до відома депутатів Ради і населення не пізніше як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках не пізніше як за день до сесії, із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Ради.

Відповідно до п. 15.6 Регламенту, інформація про скликання сесії Ради публікується в газеті «Сільське Криворіжжя», оприлюднюється на офіційному веб-сайті Ради за адресою http: .

Натомість, у газеті «Сільське Криворіжжя» повідомлення, щодо розпорядження голови Криворізької районної ради від 20 серпня" 2018 року №Р-101/0/3-18 «Про скликання XVII сесії районної ради VII скликання» відсутнє.

При цьому, сайту, який зазначений у Регламенті, як офіційний веб-сайт Ради - не існує.

Окрім того, на офіційному веб-порталі Верховної Ради України у обліковій картці Криворізького району Дніпропетровської області, адреса сайту Криворізької районної ради значиться як - www.kriv-rn.gov.ua.

На веб-сайті за посиланням http://www.kriv- rn.dp.gov.ua в розділі «Розпорядження голови районної ради про скликання сесії районної ради 7 скликання» є інформація щодо скликання 17-ї сесії районної ради VII скликання, яке було розміщено 29 серпня 2018 року.

Відповідно до даного розпорядження, пленарне засідання XVII сесії районної ради повинно бути проведено 29 серпня 2018року о 10:00 (сесійна зала районної ради: м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 152).

Даних щодо офіційного розміщення будь-яких публікацій на даному сайті не має.

Отже, Криворізька районна рада Дніпропетровської області недотрималась процедури щодо оприлюднення розпорядження про скликання сесії Ради, в порушення вимог Регламенту не розмістила інформацію про скликання сесії ні в газеті «Сільське Криворіжжя», ні на офіційному веб-сайті Ради.

При цьому, колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що відповідно до статті 16 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання «Формування порядку денного сесії Ради», проекти рішень Ради, які підлягають обговоренню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Ради за адресою: http: . 16,3).

Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки (п. 16.4).

Згідно з частиною 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Відповідно до проекту рішення про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки (кадастровий номер :08:001:0054), Глеюватська сільська рада звернулася з відповідним клопотанням №4/213-662 від 13 липня 2018 року.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що Криворізька районна рада Дніпропетровської області порушила вимоги Регламенту Криворізької районної ради VII скликання та Закону України «Про доступ до публічної інформації» та не оприлюднила проект вищенаведеного рішення до дати його розгляду з метою прийняття, як того вимагає Закон.

Стосовно доводів третьої особи про порушення позивачем строку звернення до суду, колегія судів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.

Тому, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.

З урахуванням вищезазначеного за умови перебування особи (позивача) у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду з позовом не може обмежуватися шістьма місяцями.

У разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акту.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 13.03.2019 року у справі №712/8985/17.

Матеріалами справи підтверджується, що саме у зв`язку з триваючим порушенням прав позивача, спричиненим рішенням Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07.09.2018 року обґрунтовується відсутність порушення строку звернення позивача до суду.

Оскільки, рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області №424-XVII/VII від 07.09.2018 року є нормативно-правовим актом в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та було чинним протягом 2019 року, то суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що звертаючись з позовною заявою 06.12.2019 року, позивачем не пропущено строк звернення до суду.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи особи, яка подає апеляційну скаргу спростовуються доводами, викладеними позивачем.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на результати апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 16.12.2020 та може бути оскаржена до Верховного Суду в силу п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 16.12.2020.

В повному обсязі постанова виготовлена 23.12.2020.

Головуючий суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова