Справа № 622/19/17
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2020-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 р.Справа № 622/19/17
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на ухвалу Золочівського районного суду Харківської області (головуючий І інстанції Шабас О.С.) від 02.09.2020 року (повний текст ухвали складено 02.09.20 року) по справі №622/19/17

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерства оборони України

про визнання дій та рішення протиправними та зобов`язання вчинити певні дії щодо обчислення, призначення соціальних виплат та допомоги,

ВСТАНОВИВ:

Міністерство оборони України звернулося до суду з заявою, в якій просить вирішити питання про поворот виконання постанови Золочівського районного суду Харківської області від 06.04.2017 року та ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року по справі №622/19/17, та стягнути з ОСОБА_1 на користь Міністерства оборони України кошти, які були стягнені за вище зазначеними скасованими судовими рішеннями у розмірі 182 700 грн. 00 коп.

В обґрунтування наданої заяви вказує, що на виконання судового рішення позивачу призначено одноразову грошову допомогу як інваліду ІІІ групи, внаслідок поранення, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велися бойові дії в розмірі 150-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності в сумі 182 700 грн. 00 коп. ІНФОРМАЦІЯ_2 виданий наказ від 11.12.2017 року №729 про виплату одноразової грошової допомоги. Платіжним дорученням від 12.12.2017 року №2423 грошові кошти в сумі 182 700 грн. 00 коп. перераховані на рахунок позивача. В свою чергу, оскільки постанова Золочівського районного суду Харківської області від 06.04.2017 року та ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року були скасовані постановою Верховного Суду від 12.06.2020 року, заявник вважає, що вказані кошти були сплачені безпідставно, в зв`язку з чим, підлягають поверненню.

Ухвалою Золочівського районного суду Харківської області від 02.09.2020 року відмовлено у задоволенні заяви.

Не погодившись із вказаною ухвалою, Міністерством оборони України подано апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву про поворот виконання рішення суду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на прийняття оскаржуваної ухвали з порушенням норм процесуального права. Вказує, що відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для повороту виконання судового рішення.

Представник позивача надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в її задоволенні, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується наявними в ній доказами, постановою Золочівського районного суду Харківської області від 06.04.2017 року по справі №622/19/17, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року, частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання дій та рішення протиправними та зобов`язання вчинити певні дії щодо обчислення, призначення соціальних виплат та допомоги.

Визнано протиправним та скасовано п.3 протоколу №101 від 11.11.2016р. комісії з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті), каліцтва або інвалідності військовослужбовців та інвалідності осіб, звільнених з військової служби Міністерства оборони України. Визнано протиправною відмову Міністерства оборони України в призначенні і виплаті ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їхніх сімей» та Порядку «Про призначення і виплату одноразової грошової допомоги…», затвердженого постановою КМУ №975 від 25 грудня 2013 року.

Зобов`язано ОСОБА_2 повторно подати висновок за формою (додаток 13 Наказу №530) та документи до нього розпорядникові бюджетних коштів Міністерства Оборони України щодо виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їхніх сімей» таПостановою КМУ № 975 від 25.12.2013 року «Про затвердження Порядку та умов призначення і виплат одноразової грошової допомоги…» таНаказом Міністерства Оборони України №530 від 14.08.2014 року.

Зобов`язано Міністерство Оборони України повторно розглянути висновок та документи, подані ІНФОРМАЦІЯ_3 та вирішити питання щодо призначення позивачу ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги у розмірі 150 кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності (згідно довідки МСЕК від 06.07.2015р.) відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їхніх сімей», Порядку «Про призначення і виплату одноразової грошової допомоги…», затвердженогопостановою КМУ №975 від 25.12.2013р. та наказу Міністерства Оборони України №530 від 14.08.2014 р.

У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

На виконання судових рішень, пунктом 15 протоколу засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги від 17.11.2017 року №119, ОСОБА_1 призначено одноразову грошову допомогу як інваліду ІІІ групи, внаслідок поранення, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велися бойові дії в розмірі 150-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на дату встановлення інвалідності в сумі 182 700 грн. 00 коп.

ІНФОРМАЦІЯ_2 виданий наказ від 11.12.2017 року №729 про виплату одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 в сумі 182 700 грн. 00 коп.

Платіжним дорученням від 12.12.2017 року №2423 грошові кошти в сумі 182 700 грн. 00 коп. перераховані на рахунок позивача.

Постановою Верховного Судувід 12.06.2020 року задоволено касаційну скаргу Міністерства оборони України: постанову Золочівського районного суду Харківської області від 06.04.2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року по справі №622/19/17 скасовано; ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Вважаючи, що наявні підстави для повороту виконання рішення суду, Міністерство оборони України звернулось до суду із цією заявою.

Відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність встановлених законом підстав для повороту виконання рішення суду.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Так, поворот виконання рішення це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

Порядок повороту виконання рішення визначено статтею 380 КАС України.

Так, відповідно до ч.ч. 3, 4 вищевказаної статті Кодексу встановлено, що суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 8 ст. 380 КАС України).

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 2 листопада 2011 року у справі №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Отже, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Статтею 381 КАС України встановлено особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ. Поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Аналіз наведеної норми передбачає обмеження на поворот виконання судового рішення в окремих категоріях справ:

- про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи;

-про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів;

-рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби.

У вказаних випадках поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24.09.2020 року по справі №818/678/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як убачається з матеріалів справи, предметом розгляду в даній справі є зобов`язання нарахувати та виплатити одноразову грошову допомогу у зв`язку з встановленням позивачу групи інвалідності.

В зв`язку з чим, поворот виконання рішення у вказаній справі має здійснюватися з урахуванням особливостей встановлених положенням статті 381 КАС України.

Процесуальним законодавством визначено необхідність встановлення обов`язкових умов, за яких можливо допустити поворот виконання постанови про відшкодування шкоди, а саме: повідомлення позивачем завідомо неправдивих відомостей або подання ним підроблених документів.

Отже, можливість повороту виконаннясудового рішення передбачена виключно в разі недобросовісних дій позивача (стягувача), згідно з якими скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами. При цьому, лише обставина скасування судового рішення в касаційному порядку не є достатнім.

Колегія суддів зазначає, що постанову Золочівського районного суду Харківської області від 06.04.2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року по справі №622/19/17 скасована судом касаційної інстанції не з підстав повідомлення позивачем завідомо неправдивих відомостей або подання ним підроблених документів, а з підстав порушення норм матеріального та процесуального права.

При цьому, Міністерство оборони України, звертаючись із заявою про поворот виконання рішення суду не надало жодних доказів на підтвердження того, що висновки суду першої та апеляційної інстанції по справі обґрунтовані на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що до спірних правовідносин не може бути застосовані особливості визначені ст. 381 КАС України, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі Закон № 2011 -XII) визначено, що до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

При цьому статтею 16 Закону № 2011 -XII передбачено, що у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві - військовослужбовцю виплачується гарантована державою виплата (одноразова грошова допомога), що здійснюється особам, які згідно з цим Законом мають право на її отримання.

Отже, одноразова грошова допомога не входить до додаткового грошового забезпечення, яка повинна враховуватися при нарахуванні пенсії, оскільки відноситься до разових платежів і має характер окремих гарантій держави щодо соціального захисту громадян, зокрема військовослужбовців.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 4 квітня 2018 року у справі № 2-а-9320/11/0308.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для повороту виконання рішення суду.

Доводи апеляційної скарги не впливають на правовірність висновків суду першої інстанції.

Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 312, 316, 321, 322, 325, 326, 327, 382, 383 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України залишити без задоволення.

Ухвалу Золочівського районного суду Харківської області від 02.09.2020 року по справі №622/19/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло І.С. Чалий

Повний текст постанови складено 28.12.2020 року