Справа № 160/12646/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (для листування: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
08.10.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до військової частини НОМЕР_2 , в якій просить:
- визнати бездіяльність військової частини НОМЕР_2 , яка полягає у не застосуванні п. 1 примітки додатку 1 та примітки додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" при обчисленні ОСОБА_1 починаючи з 01.03.2018 по 31.12.2018 та з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2018рік станом на 01.01.2018 року та Законом України Про Державний бюджет України на 2019рік станом на 01.01.2019 року, протиправною.
- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 перерахувати та виплатити ОСОБА_1 за період з 01.03.2018 по 31.12.2018 та за період з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки грошове забезпечення з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням розміри яких обчислені з урахуванням п. 1 примітки додатку 1 та примітки додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме: Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року, Законом України Про Державний бюджет України на 2019рік станом на 01.01.2019 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти з урахуванням виплачених сум.
- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 перерахувати та виплатити ОСОБА_1 розмір одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням суми грошового забезпечення та додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 примітки додатку І та примітки додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 1 січня календарно року, а саме Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року. Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач проходив службу у військовій частині НОМЕР_2 до 09.07.2019 року. ОСОБА_1 звернувся до командира військової частини НОМЕР_2 із заявою, в якій просив провести обчислення та виплату його повного грошового забезпечення, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати в 2018 році 1861,50 грн., в 2019 році 2086,50 грн. Відповідач листом від 05.05.2020 року №1081 повідомив позивача про складові грошового забезпечення без проведення перерахунку. Позивач не погоджується з такої позицією відповідача та зазначає, що відповідачем були не враховані примітки додатку №1 та примітки додатку №14 до постанови №704, посадові оклади за розрядами тарифної сітки яких визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт. При обчисленні військовою частиною НОМЕР_2 розміри грошового забезпечення позивача, а саме посадового окладу та окладу за військове звання станом на 01.03.2018 року, 01.01.2019 року є зниженими та обмежують право позивача. Вказане стало підставою для звернення до суду з цим позовом, який, на думку позивача, підлягає задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
14.12.2020 року на адресу суду від військової частини НОМЕР_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в їх задоволенні. В обґрунтування правової позиції зазначено, що постановою Кабінету Міністрів України №103 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 внесено зміни, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01.01.2018 року, та вилучено умову, що такий розрахунок повинен проводиться виходячи із 50% розміру мінімальної зарплати, встановленого законом на 1 січня календарного року. При цьому, зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови № 704 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж постанови. Водночас, зазначаю, що пунктом 3 розділу П Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 № 1774-УІІІ, який набрав чинності 01.01.2017 року встановлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови № 704, які за своєю правовою природою не є нормами права, не узгоджуються з пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1774-VIII. З огляду на викладене, відповідач вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 є громадянином України, має посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_3 , дата видачі 19.03.2015 року.
06.04.2020 року ОСОБА_1 звернувся до командира військової частини НОМЕР_2 із заявою про нарахування та виплату грошового забезпечення за період з 01.03.2018 року по 09.07.2019 року та здійснення перерахунку одноразової грошової допомоги при звільненні.
05.05.2020 року військової частиною НОМЕР_2 надано відповідь, оформлену листом за вих. №1081, якою повідомлено про суми грошового забезпечення без проведення перерахунку.
Не погоджуючись з наданою відмовою у перерахунку грошового забезпечення, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Предметом даного спору є правомірність застосування відповідачем при визначенні розміру посадового окладу та окладу за військовим званням позивача величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Спірні правовідносини регулюються постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - Постанова № 704), Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" №2011-XII, 20.12.1991. (далі - Закон №2011), Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" №2262-XII (далі - Закон №2262)
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною першою статті 9 Закону №2011 встановлено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає, умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.
Частиною першою статті 15 Закону №2011 визначено, що пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону №2262.
Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Пунктом 1 постанови №704 затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.
Пунктом 4 постанови №704 в редакції, чинній на момент прийняття Постанови і до внесення змін 24 лютого 2018 року, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової службі, та деяким іншим категоріям осіб" ( далі - Постанова №103) до Постанови №704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 було викладено у новій редакції, а саме: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14."
Згідно із Приміткою 1 Додатку 1, посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнтів відповідно до примітки до Додатку 14 також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.
Таким чином суд зазначає, що в обох випадках (для посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням) визначено, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
Верховна Рада України прийняла Закон України від 23.11.2018 № 2629-VIІІ «Про Державний бюджет України на 2019 рік», яким встановлені розміри прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, які встановлюють вплив на інші показники та розміри різноманітних виплат до якого відноситься постанова № 704 в обсязі виплати діючим військовослужбовцям. При цьому розміри тарифних коефіцієнтів посадового окладу та військового звання залишаються чинними на період дії постанови № 704 про грошове забезпечення військовослужбовців, а зміна розміру прожиткового мінімуму, або мінімальної заробітної плати призначено для встановлення покупної спроможності населення та відповідного захисту всіх верст населення," в тому числі осіб з числа пенсіонерів.
Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений на 1 січня календарного року, складав 1762 гривні, згідно зі статтею 8 цього ж Закону розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня становив 3723 гривні (50% розміру мінімальної заробітної плати складає 1861,50 гривень).
Згідно з Законом України від 23 листопада 2018 року № 2629-УШ «Про державний бюджет України на 2019 рік» мінімальна заробітна плата в 2019 році встановлена; у місячному розмірі з 1 січня - 4173 гривні, а прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2019 року -1921 гривня.
Суд зазначає, що 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня 2019 року буде складати 2086,50 гривень, що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем у спірному випадку (1762,0грн.)
Відповідно до статей 7 та 8 Закону України № 294-IX від14.11.2019 «Про державний бюджет України на 2020 рік», установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року - 2027 гривень, мінімальну заробітну плату з 1 січня - 4723 гривні.
Отже, 50% мінімальної заробітної плати становить 2361,50 грн, що є більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем. більшим ніж прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовано відповідачем.
З огляду на вище зазанчені обставини та норми чинного законодавства, неправомірне обчислений розміру посадового окладу та окладу за військовим званням також призвело до неправильного визначення розміру надбавки за вислугу років позивача, оскільки остання встановлюється у відсотковому значенні до посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням (додаток 16 до постанови №704), та грошового забезпечення в цілому, а отже відповідно повинен бути збільшений розмір надбавки за вислугу років і розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, в цілому з 1 січня 2018, року, з 1 січня 2019 року та з 01.01.2020 року.
У Рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ольсон проти Швеції" визначено, що норма спеціального закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки.
Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах "Вєренцов проти України", "Кантоні проти Франції").
Враховуючи наведене, суд робить висновок, що позовна вимога стосовно визнання протиправної бездіяльності відповідача, яка полягає у не застосуванні п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" при обчисленні ОСОБА_1 починаючи з 01.03.2018 по 31.12.2018 та з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2018рік станом на 01.01.2018 року та Законом України Про Державний бюджет України на 2019рік станом на 01.01.2019 року.
Як наслідок, підлягають задоволенню позовні вимоги про зобов`язання військової частини НОМЕР_2 перерахувати ОСОБА_1 за період з 01.03.2018 по 31.12.2018 та за період з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки грошове забезпечення з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням розміри яких обчислені з урахуванням п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року, Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти; зобов`язання військової частини НОМЕР_2 перерахувати ОСОБА_1 розмір одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням суми грошового забезпечення та додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 Примітки Додатку І та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 1 січня календарно року, а саме Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року. Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року.
Позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача виплатити перераховані суми задоволенню не підлягають, оскільки вони є такими, що заявлені передчасно та не можуть бути задоволені без здійснення відповідного нарахування військовою частиною. Захист прав на майбутнє не відповідає завданню та меті адміністративного судочинства, що визначені статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З урахуванням наведеного, суд робить висновок про часткове задоволення позовних вимог.
Оскільки позивача звільнено від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. 9, 72-77, 90, 132, 139, 246, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 (для листування: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволити частково.
Визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 , яка полягає у не застосуванні п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" при обчисленні ОСОБА_1 починаючи з 01.03.2018 по 31.12.2018 та з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року та Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року.
Зобов`язати військову частину НОМЕР_2 перерахувати ОСОБА_1 за період з 01.03.2018 по 31.12.2018 та за період з 01.01.2019 по 09.07.2019 роки грошове забезпечення з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням розміри яких обчислені з урахуванням п. 1 примітки додатку 1 та примітки додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року, Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти з урахуванням виплачених сум.
Зобов`язати військову частину НОМЕР_2 перерахувати ОСОБА_1 розмір одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням суми грошового забезпечення та додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 примітки додатку І та примітки додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 1 січня календарно року, а саме Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 01.01.2018 року. Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік станом на 01.01.2019 року.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук