Справа № 360/4187/20
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у витребуванні доказів

23 грудня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/4187/20

Луганський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Чернявської Т.І.,

за участю

секретаря судового засідання Шляхтун М.М.

та

представників сторін:

від позивача - Малихіна В.В. (довіреність від 06.01.2020 № 06/01/20-3,

свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю

від 01.03.2019 № 000211)

Яковлєва О.І. (Статут ПрАТ «Луганськ-Авто»,

витяг з ЄДР ЮО, ФОП та ГФ від 02.11.2020)

від відповідача - Кочеткова А.Т. (витяг з ЄДР ЮО, ФОП та ГФ від 02.11.2020)

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто» про витребування доказів у справі за позовом

Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто»

до Головного управління ДПС у Луганській області

про визнання протиправним та скасування повідомлення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Луганській області (далі - відповідач), в якому позивач з урахуванням уточненої позовної заяви від 09 листопада 2020 року б/н (т. 1 арк. спр. 122-130) позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати повідомлення Головного управління ДПС у Луганській області від 05 жовтня 2020 року № 6927/10/12-35-50 про відмову у прийнятті податкової декларації;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Луганській області прийняти у Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто» уточнюючу податкову декларацію з плати за землю за 2014 рік за земельну ділянку, розташовану в м. Лисичанську Луганської області, про зменшення зобов`язань в сумі 111520,57 грн.

Ухвалою від 16 листопада 2020 року про відкриття провадження в адміністративній справі судом вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, по справі призначено підготовче засідання (т. 1 арк. спр. 133-135).

Згідно з частиною першою статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до частин першої, другої статті 173 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до частини першої статті 183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Клопотанням від 23 грудня 2020 року б/н, яке подано в підготовчому засіданні та зареєстровано відділом діловодства та обліку звернень громадян (канцелярією) 23 грудня 2020 року за вхідним реєстраційним № 52670/2020, Приватне акціонерне товариство «Луганськ-Авто» з метою всебічного з`ясування обставин справи просить витребувати від Головного управління ДПС у Луганській області копії платіжних доручень від 02 травня 2017 року № 1889 на підтвердження сплати 1438,57 грн, від 02 травня 2017 року № 1889 на підтвердження сплати 7,12 грн та від 30 липня 2017 року № 2015 на підтвердження сплати 44,59 грн (т. 2 арк. спр. 78).

У підготовчому засіданні представники позивача підтримали заявлене клопотання про витребування доказів, представник відповідача проти задоволення поданого позивачем клопотання заперечувала.

При вирішенні клопотання про витребування доказів, суд виходить з такого.

Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частинами першою, другою статті 79 КАС України визначено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (частина четверта статті 79 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною другою статті 80 КАС України регламентовано, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до частини третьої статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Частиною першою статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 72 КАС України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частин першої, другої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Всупереч вимогам частини другої статті 80 КАС України, в клопотанні від 23 грудня 2020 року б/н про витребування доказів Приватне акціонерне товариство «Луганськ-Авто» не зазначило: 1) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 2) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 3) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Оскільки обставини сплати/несплати позивачем у 2017 році грошових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб за земельну ділянку, розташовану в м. Лисичанську Луганської області, за платіжними дорученнями від 02 травня 2017 року № 1889 на суму 1438,57 грн, від 02 травня 2017 року № 1889 на суму 7,12 грн та від 30 липня 2017 року № 2015 на суму 44,59 грн не відносяться до обставин, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, суд дійшов висновку, що клопотання позивача заявлено щодо доказів, які не стосуються предмету спору та не входять до предмета доказування.

В підготовчому засіданні з пояснень представників позивача судом встановлено, що інформацію про вказані платіжні доручення позивач отримав з інтегрованої картки платника податків за платежем «орендна плата з юридичних осіб» за 2017 рік, таких платіжних доручень у позивача не має.

Як вбачається з інтегрованої картки платника податків за платежем «орендна плата з юридичних осіб» за 2017 рік в картці серед іншого відображені облікові операції: за 03 травня 2017 року про зарахування 1438,57 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 02 травня 2017 року № 1888; за 03 травня 2017 року про зарахування 7,12 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 02 травня 2017 року № 1889; за 31 липня 2017 року про зарахування 44,59 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 30 липня 2017 року № 2015 (т. 1 арк. спр. 152-153).

Організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) визначає Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року № 422 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за № 751/28881 (далі - Порядок № 422).

Пунктом 2 розділу І «Загальні положення» Порядку № 422 визначено, що терміни в цьому Порядку вживаються в таких значеннях:

інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;

облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку;

оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Згідно з пунктом 1 глави 1 «Порядок ведення інтегрованої картки платника» розділу ІI «Інтегрована картка платника» Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Відповідно до пункту 1 глави 1 «Підстави (документи) для відображення в обліку надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» розділу ІII «Облік надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» Порядку № 422 для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органiв Казначейства у процесi виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Пунктом 1 глави 2 «Відображення в ІКП надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету та єдиного внеску» розділу ІII «Облік надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» Порядку № 422 визначено, що після розміщення на відповідному сервері для завантаження інформації органів Казначейства відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B та відомостей про рух страхових коштів на аналітичних рахунках 3719, відкритих на ім`я органів ДФС, у вигляді технологічного файла @Е інформаційною системою органів ДФС забезпечується автоматична обробка таких файлів та виконується розподіл записів за критеріями: рознесені платежі; нерознесені платежі; виключені з обробки платежі.

Рознесені платежі відображаються в ІКП відповідними обліковими операціями зі сплати/повернення сум відповідно до поля «Призначення платежу» документів на переказ згідно з переліком кодів видів сплати, визначеним Порядком заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 липня 2015 року № 666, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 12 серпня 2015 року за № 974/27419 (пункт 2 глави 2 «Відображення в ІКП надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету та єдиного внеску» розділу ІII «Облік надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» Порядку № 422).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що облікові операції в інтегрованій картці платника податків за платежем «орендна плата з юридичних осіб» за 03 травня 2017 року про зарахування 1438,57 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 02 травня 2017 року № 1888; за 03 травня 2017 року про зарахування 7,12 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 02 травня 2017 року № 1889; за 31 липня 2017 року про зарахування 44,59 грн як сплата грошового зобов`язання, визначеного за результатами камеральної перевірки підрозділів податків і зборів з юридичних осіб, за платіжним дорученням від 30 липня 2017 року № 2015, здійснено в автоматичному режимі шляхом завантаження інформації органів Казначейства про зарахування коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.

Судом не встановлено наявність підстав, з яких випливає, що Головне управління ДПС у Луганській області має платіжні доручення Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто» від 02 травня 2017 року № 1888, від 02 травня 2017 року № 1889 та від 30 липня 2017 року № 2015.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для витребування доказів, внаслідок чого клопотання позивача не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 72, 73, 79, 80, 173, 180, 181, 183, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Луганськ-Авто» про витребування доказів у справі відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 243 КАС України повний текст ухвали складено 28 грудня 2020 року.

СуддяТ.І. Чернявська