Справа № 826/8327/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 року м. Київ № 826/8327/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Добрянської Я.І., розглянувши адміністративну справу

за позовом Громадської організації «Єврейська правозахисна группа»

Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга»

до Київської міської ради

про визнання протиправними дій, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Громадська організація «Єврейська правозахисна група», Громадська організація «Антифашистська правозахисна ліга» з позовом до Київської міської ради в якому просили: визнати дії Київської міської ради щодо відмови розгляду електронної петиції «Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название`опублікованої 11.07.2016р. (Автор: ОСОБА_1 ) та неприйняття рішення за наслідками її розгляду, неправомірними.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначають, що відповідачем допущено протиправні дії в частині не розгляду електронної петиції та прийняття рішення за результатом такого розгляду. Вищевикладене на думку позивачів порушує їх права, оскільки останні є громадськими організаціями і відповідно до своїх Статутів мають право представляти та захищати свої права і законні інтереси, а також права і законні інтереси своїх членів. З огляду на надходження до Громадської організації "Антифашистська правозахисна ліга" звернення ОСОБА_2 , який обурений перейменуванням вулиць на честь С. Бандери та який є членом Громадської організації "Антифашистська правозахисна ліга" позивачі звернулись з позовом до суду.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов в якому зазначає, що останнім не було допущено протиправних дій в частині не розгляду та прийняття рішення щодо електронної петиції, оскільки під час здійснення своїх повноважень, діяв у межах повноважень, у порядку та в спосіб встановлений Конституцією та законами України, а відтак вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Рішенням Київської міської ради від 07.07.2016р. №559/559 «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» в частині перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери (пункт 5 додатку до рішення «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві») вирішено перейменувати Московський проспект на проспект Степана Бандери . (т.1 а.с. 18)

11.07.2016р. на веб-ресурсі Київської міської ради в розділі «Електронні петиції» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 розміщено електронну петицію «№4094 Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название» з якої вбачається, що остання зібрала 10720 підписів та автором останньої є ОСОБА_1 . (т. 1 а.с. 17)

З огляду на вказане, Київський міський голова Віталій Кличко доручив (доручення від 03.10.2016р. №08/КО-11491(п)) постійній комісії Київської міської ради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) розглянути електронну петицію в установленому порядку.

05.10.2016р. на виконання доручення Київського міського голови від 03.10.2016р. №08/КО-11491(п) відбулося засідання профільної комісії Київської міської ради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків. На засіданні було ухвалено: «Враховуючи що електронну петицію № 4094 "Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название" неможливо розглянути по суті, направити її до комісії з питань найменувань для надання її авторові обґрунтованої відповіді щодо підстав та обґрунтувань, які спричинили перейменування просп. Московського на просп. С.Бандери.». Вищевикладене підтверджується копією витягу з протоколу від 05.10.2016р. № 29 засідання постійної комісії Київради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків. (т. 1 а.с. 20)

Водночас, 18.10.2016р. Київським міським головою було доручено перевірити електронну петицію на відповідність вимогам ст. 23-1 Закону України «Про звернення громадян» в частині недопущення автоматичного введення інформації, у тому числі підписання електронної петиції без участі громадянина.

11.11.2016р. Київським міським головою було надано відповідь автору петиції «№4094 Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название» в якій серед іншого зазначено таке: «На виконання доручення керівника апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.10.2016 № 08/КО-11491(п) управління інформаційно-комунікаційних технологій та захисту інформації апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) провело перевірку процедури голосування за електронну петицію № 4094. Перевіркою встановлено, що в процесі голосування зафіксовано 68 фактів подвійного голосування, 2652 джерела накруток (більше 3 голосів з однієї ІР-адреси за день). На підставі цієї перевірки можна стверджувати, що загалом було накручено близько 2937 голосів, що становить 27,4 % загальної кількості підписів, це суттєво вплинуло на досягнення петицією необхідної кількості голосів. Зважаючи на виявлені факти незаконного втручання в роботу системи подання електронних петицій, які призвели до спотворення волевиявлення членів територіальної громади міста Києва, виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) направив звернення від 20.10.2016 № 001-2980 до прокуратури міста Києва з проханням провести детальну перевірку та в разі підтвердження викладених у листі фактів внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за частиною першою статті 31 Кримінального кодексу України. Водночас інформуємо, що перейменування проспекту Московського на проспект імені Степана Бандери відбулося на підставі рішення Київської міської ради від 07.07.2016 № 559/559 «Про перейменування вулиць, проспектів, та провулків в місті Києві». Це рішення було підтримано депутатами Київської міської ради відповідно до норм Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» з урахуванням результатів громадського обговорення та висновків Комісії з питань перейменувань. Зважаючи на викладене, на сьогодні немає підстав для вжиття заходів щодо недопущення перейменування проспекту Московського на проспект імені Степана Бандери та присвоєння йому іншої назви».

Позивачі вважаючи, що вказану петицію не розглянуто по суті та відповідно не прийнято рішення за результатом такого розгляду звернулись до суду для захисту прав та законних інтересів члена Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга».

Дослідивши наявні у справі докази, проаналізувавши матеріали справи та норми чинного законодавства, ознайомившись із доводами представників сторін суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Закону України "Про звернення громадян" та Положенням про порядок подання та розгляду електронних петицій затверджене рішенням Київської міської ради від 08.10.2015р. № 103/2006 «Про затвердження Положення про порядок подання та розгляду електронних петицій» (далі - Положення № 103/2006).

Так, зокрема, вказаним Положенням № 103/2006 визначається порядок подання та розгляду електронної петиції, адресованої Київській міській раді, на підтримку якої зібрано не менш як 10000 підписів громадян упродовж не більше трьох місяців з дня її оприлюднення (далі - електронна петиція).

Відповідно до п. 1.2 Положення № 103/2006, електронна петиція - це особлива форма колективного звернення громадян до Київської міської ради, яке здійснюється через веб-сайт petition.kievcity.gov.ua (далі - офіційний веб-сайт Київської міської ради), або веб-сайт громадського об`єднання, яке здійснює збір підписів на підтримку електронної петиції і отримало від Київської міської ради програмне забезпечення, необхідне для збору підписів на підтримку електронної петиції (далі - громадське об`єднання), щодо будь-якого питання, яке відноситься до компетенції Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та їх структурних підрозділів у межах повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з п. 3.1 Положення № 103/2006, для створення електронної петиції до Київської міської ради її автор (ініціатор) заповнює спеціальну форму на офіційному веб-сайті Київської міської ради, або на веб-сайті громадського об`єднання, та викладає текст електронної петиції.

Автор нової електронної петиції має дотримуватися таких правил щодо оформлення петиції:

- авторизуватися через офіційний веб-сайт Київської міської ради, або на веб-сайті громадського об`єднання (через картку киянина, за допомогою "Bank-ID", "Mobile-ID", за допомогою електронного цифрового підпису або безпосередньо на веб-сайті);

- пройти верифікацію;

- вказати заголовок петиції;

- викласти суть електронної петиції;

- обрати сферу життєдіяльності, до якої відноситься петиція;

- вказати прізвище, ім`я, по батькові (за умовчанням вказуються реєстраційні дані);

- вказати поштову адресу (для отримання письмової відповіді на петицію);

- надати фото або відео, яке ілюструватиме петицію (на розсуд автора);

- надати згоду на роботу згідно з правилами веб-сайту, зокрема, обробку своїх персональних даних.

Відповідно до п. 4.4, 4.5 Положення № 103/2006, електронна петиція, адресована Київській міській раді, розглядається за умови збору на її підтримку не менше 10000 (десяти тисяч) підписів громадян упродовж не більше трьох місяців з дня оприлюднення такої електронної петиції.

Електронна петиція, яка в установлений строк не набрала необхідної кількості голосів на її підтримку, після завершення строку збору підписів на її підтримку розглядається в порядку, встановленому законодавством про звернення громадян.

Згідно з п. 5.1 - 5.6 Положення № 103/2006, Секретаріат Київської міської ради після набрання електронною петицією необхідної кількості підписів на її підтримку невідкладно здійснює перевірку справжності підписів. У разі виявлення в процесі перевірки фактів підписання електронної петиції без участі громадянина, всі голоси, які мають ознаки фальсифікації, автоматично відраховуються, про що повідомляється автору (ініціатору) відповідної електронної петиції, а також особам, які підтримали відповідну електронну петицію.

Якщо у разі такого відрахування загальна кількість голосів, що були зібрані в підтримку такої електронної петиції, виявиться більшою за кількість, що передбачена пунктом 4.4 цього Положення, то така електронна петиція підлягає розгляду в порядку, встановленому розділом V цього Положення.

Якщо у разі такого відрахування загальна кількість голосів, що були зібрані в підтримку такої електронної петиції, виявиться меншою за кількість, що передбачена пунктом 4.4 цього Положення, а строк збору підписів на підтримку такої електронної петиції не закінчився, то збір підписів продовжується в порядку, передбаченому розділом IV цього Положення, враховуючи час, що був витрачений секретаріатом Київської міської ради на перевірку справжності підписів на підтримку такої електронної петиції.

Якщо у разі такого відрахування кількість голосів, що були зібрані в підтримку такої електронної петиції, виявиться меншою за кількість, що передбачена пунктом 4.4 цього Положення, а строк збору підписів на підтримку такої електронної петиції закінчився, то така електронна петиція розглядається в порядку, передбаченому пунктом 4.5 цього Положення.

Розгляд електронної петиції, яка набрала необхідну кількість підписів на свою підтримку, здійснюється невідкладно, але не пізніше десяти робочих днів з дня оприлюднення інформації про початок її розгляду.

Київський міський голова невідкладно, але не пізніше ніж через один робочий день після набрання необхідної кількості підписів на підтримку електронної петиції, за умови, що порушене питання відноситься до компетенції Київської міської ради або виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), надає доручення щодо її розгляду постійній комісії Київської міської ради, до предмету відання якої відноситься порушене автором (ініціатором) електронної петиції питання, а також відповідному структурному підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У разі ненаправлення Київським міським головою у передбачений цим рішенням строк електронної петиції постійна комісія Київської міської ради, до предмету відання якої відносяться питання місцевого самоврядування, зобов`язана невідкладно направити таку електронну петицію на розгляд до постійної комісії Київської міської ради, предметом відання якої є порушене автором електронної петиції питання.

Інформація про початок розгляду електронної петиції, яка в установлений строк набрала необхідну кількість підписів на її підтримку, а також інформація щодо доручення Київського міського голови про розгляд електронної петиції постійній комісії Київської міської ради, до предмету відання якої відноситься порушене автором (ініціатором) електронної петиції питання, та відповідному структурному підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), направляється автору (ініціатору) електронної петиції, особам, які підтримали відповідну електронну петицію, а також оприлюднюється на офіційному веб-сайті Київської міської ради не пізніш ніж через три робочі дні після набрання необхідної кількості підписів на підтримку електронної петиції, а в разі отримання електронної петиції від громадського об`єднання - не пізніш ніж через два робочі дні після отримання такої петиції.

У випадку, якщо встановлено, що прийнята до розгляду електронна петиція не відноситься до компетенції Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та їх структурних підрозділів, Київський міський голова невідкладно, але не пізніше ніж протягом десяти робочих днів інформує автора (ініціатора) електронної петиції про розгляд такої петиції та обґрунтування факту невіднесення порушеного в електронній петиції питання до компетенції Київської міської ради і виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та їх структурних підрозділів.

Вищезазначена відповідь Київського міського голови не пізніше ніж наступного робочого дня з моменту її підписання оприлюднюється на офіційному веб-сайті Київської міської ради.

Відповідний структурний підрозділ виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом трьох робочих днів з дня надходження до нього доручення Київського міського голови щодо розгляду електронної петиції надає апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та постійній комісії Київської міської ради, якій Київським міським головою доручено опрацювання електронної петиції, свої пропозиції стосовно підтримки або непідтримки електронної петиції, доцільності розробки проектів актів Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), чи вжиття інших заходів, спрямованих на врегулювання порушених в електронній петиції питань.

Постійна комісія Київської міської ради, якій Київським міським головою надано доручення щодо опрацювання електронної петиції, протягом п`яти робочих днів з дня надходження до неї відповідного доручення розглядає електронну петицію на своєму засіданні за участю автора (ініціатора) електронної петиції (з урахуванням інформації, отриманої від відповідного структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та надає апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) свої пропозиції стосовно підтримки або непідтримки електронної петиції, доцільності розробки проектів актів Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), чи вжиття інших заходів, спрямованих на врегулювання порушених в електронній петиції питань.

Постійна комісія Київської міської ради, якій Київським міським головою надано доручення щодо опрацювання електронної петиції, протягом двох робочих днів з моменту розгляду на своєму засіданні електронної петиції надає секретаріату Київської міської ради витяг з протоколу засідання комісії або інформацію про розгляд такої електронної петиції на своєму засіданні.

Секретаріат Київської міської ради забезпечує розміщення інформації або витягу з протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради на офіційному веб-сайті Київської міської ради не пізніше наступного робочого дня з моменту його надходження від відповідної постійної комісії Київської міської ради.

З матеріалів справи вбачається, що з огляду на прийняття рішення Київської міської ради від 07.07.2016р. №559/559 «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» в частині перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери (пункт 5 додатку до рішення «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві»), 11.07.2016р. на веб-ресурсі Київської міської ради в розділі «Електронні петиції» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 розміщено електронну петицію «№4094 Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название» з якої вбачається, що остання зібрала 10720 підписів та автором останньої є ОСОБА_1 . (т. 1 а.с. 17)

На підставі вищевикладеного, Київський міський голова Віталій Кличко доручив (доручення від 03.10.2016р. №08/КО-11491(п)) постійній комісії Київської міської ради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) розглянути електронну петицію в установленому порядку.

Відповідно до витягу з протоколу засідання постійної комісії Київради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків від 05.10.2016р. № 29 на виконання доручення Київського міського голови від 03.10.2016р. №08/КО-11491(п) відбулося засідання профільної комісії Київської міської ради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв`язків. На засіданні було ухвалено: «Враховуючи що електронну петицію № 4094 "Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название" неможливо розглянути по суті, направити її до комісії з питань найменувань для надання її авторові обґрунтованої відповіді щодо підстав та обґрунтувань, які спричинили перейменування просп. Московського на просп. С.Бандери. ». (т. 1 а.с. 20)

З вищевикладеного вбачається, що на виконання п. 5.6 Положення 103/2006 Постійною комісією протягом 5 робочих днів розглянуто електронну петицію на своєму засіданні за участю автора (ініціатора ОСОБА_1 ) електронної петиції та надано апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) свої пропозиції.

Водночас, на виконання п. 5.1 Положення № 103/2006 Київським міським головою 18.10.2016р. було доручено перевірити електронну петицію на відповідність вимогам ст. 23-1 Закону України «Про звернення громадян» в частині недопущення автоматичного введення інформації, у тому числі підписання електронної петиції без участі громадянина. (т. 1, а.с. 106)

Так, за результатом перевірки електронної петиції листом керівника апарату від 20.10.2016р. № 009-2797 Київського міського голову повідомлено про те, що було виявлено такі факти (т. 1 а.с. 107-111):

- факт подвійного голосування (одним громадянином з однієї IP-адреси та однієї електронної пошти), що призвело до збільшення кількості голосів на 2860;

- 34 випадки голосування з однієї IP-адреси п`ять разів, що призвело до збільшення кількості голосів на 170;

- 49 випадків голосування з однієї IP-адреси чотири рази, що призвело до збільшення кількості голосів на 196.

Таким чином, враховуючи той факт, що кількість голосів, які зібрані на підтримку вказаної електронної петиції виявилась меншою за 10 000 голосів, а строк збору підписів закінчився, вказана петиція підлягає розгляду в порядку встановленому законодавством про звернення громадян.

Так, 03.11.2016р. Київським міським головою було надано відповідь автору петиції «№4094 Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название» в якій серед іншого зазначено таке: «На виконання доручення керівника апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.10.2016 № 08/КО-11491(п) управління інформаційно-комунікаційних технологій та захисту інформації апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) провело перевірку процедури голосування за електронну петицію № 4094. Перевіркою встановлено, що в процесі голосування зафіксовано 68 фактів подвійного голосування, 2652 джерела накруток (більше 3 голосів з однієї ІР-адреси за день). На підставі цієї перевірки можна стверджувати, що загалом було накручено близько 2937 голосів, що становить 27,4 % загальної кількості підписів, це суттєво вплинуло на досягнення петицією необхідної кількості голосів. Зважаючи на виявлені факти незаконного втручання в роботу системи подання електронних петицій, які призвели до спотворення волевиявлення членів територіальної громади міста Києва, виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) направив звернення від 20.10.2016 № 001-2980 до прокуратури міста Києва з проханням провести детальну перевірку та в разі підтвердження викладених у листі фактів внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за частиною першою статті 31 Кримінального кодексу України. Водночас інформуємо, що перейменування проспекту Московського на проспект імені Степана Бандери відбулося на підставі рішення Київської міської ради від 07.07.2016 № 559/559 «Про перейменування вулиць, проспектів, та провулків в місті Києві». Це рішення було підтримано депутатами Київської міської ради відповідно до норм Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» з урахуванням результатів громадського обговорення та висновків Комісії з питань перейменувань. Зважаючи на викладене, на сьогодні немає підстав для вжиття заходів щодо недопущення перейменування проспекту Московського на проспект імені Степана Бандери та присвоєння йому іншої назви» (т. 1 а.с. 117).

Більше того, з огляду на виявлення факти можливого незаконного втручання в роботу системи подання електронних петицій, що призвело до викривлення інформації в такій системі виконавчий орган КМР (КМДА) звернувся до Прокурора міста Києва із заявою, щодо можливого вчинення кримінального правопорушення. (т. 1 а.с. 112-116)

Листом Прокурора міста Києва від 11.11.2016р. № 04/2/2-846-16 в.о. Голови КМДА надано відповідь в якій зазначено, що прокуратурою міста Києва до ЄДРДР внесено відомості під № 0001117 за ч. 1 ст. 361 КК України. (т. 1 а.с. 118)

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не було допущено протиправних дій в частині відмови розгляду електронної петиції «Не допустить переименования Московского проспекта в проспект имени Степана Бандеры и присвоить ему нейтральное название» опублікованої 11.07.2016р. (Автор: Щукін І.В.) та неприйняття рішення за наслідками її розгляду,Ж а відтак адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Одночасно, суд наголошує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.06.2019р. у справі № 826/11910/16 адміністративний позов Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» - задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано пункт 5 додатку «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві» до рішення Київської міської ради від 07.07.2016 № 559/559 «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві». Визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської ради від 01.06.2017 № 419/2641 «Про перейменування проспекту у місті Києві». В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Однак, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.12.20198р. у справі № 826/11910/16 апеляційні скарги Київської міської ради, всеукраїнського об`єднання «Свобода» та Українського інституту національної пам`яті - задоволено. Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 червня 2019 року - скасовано. У задоволенні адміністративного позову громадської організації «Єврейська правозахисна група» та громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» - відмовлено повністю.

Вищевикладене, додатково підтверджує факт відсутності в діях відповідача протиправності та одночасно відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Також, суд вважає за необхідне наголосити, що поняття «юридичного спору» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Конституційний Суд України в пп.3.6 п.3 Рішення від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 (у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес)) зазначив, що системний аналіз, який провів Конституційний Суд України, свідчить, що поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права» має один і той же зміст.

У вказаній справі Конституційний Суд України вирішив, що поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, що звернулася до суду з позовом. Суд зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту має бути спрямований на відновлення порушених прав і захист законних інтересів, і у випадку задоволення судом його вимог, прийняте судом рішення повинно мати наслідком відновлення тих прав, за захистом яких позивач і звернувся до суду.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження наявності у позивачів права на звернення до суду та наявності у них порушеного права, зазначають, що до Громадської організації "Антифашистська правозахисна ліга" надійшло звернення ОСОБА_2 , який обурений перейменуванням вулиць на честь С. Бандери та який є членом Громадської організації "Антифашистська правозахисна ліга".

Водночас, жодних доказів того, що якимось чином порушені права Громадської організації «Єврейська правозахисна группа» чи доказів того, що ОСОБА_2 є членом такої громадської організації до суду не надано.

Одночасно, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на вищевикладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Керуючись ст. 242, 243, 251, 255 КАС України, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Громадської організації «Єврейська правозахисна группа» Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки встановлені статтею 255 КАС України та може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська