Справа № 540/2123/20
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/2123/20

Головуючий в І інстанції: Бездрабко О.І.

Дата та місце ухвалення рішення: 15.09.2020 р.

м. Херсон

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді доповідача Шеметенко Л.П.

судді Стас Л.В.

судді Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Чорноморської митниці Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2020 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Мир» до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю "Строй Мир" звернулось до суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення від 11.06.2020 року № UA508040/2020/000086/2, від 11.06.2020 року № UA508040/2020/000087/2, від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000136/2, від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000137/2 про коригування митної вартості товарів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що під час декларування товару на підставі митних декларацій від 11.06.2020 року № UA508040/2020/004830, від 11.06.2020 року № UA508040/2020/004838, 28.07.2020 року № UA508040/2020/006482, від 28.07.2020 року № UA508040/2020/006483 товариством, у порядку, встановленому МК України, було заявлено самостійно визначену митну вартість товару, яка визначалась за основним методом - за ціною договору відповідно до ст. ст. 57, 58 МК України. Позивач посилався на те, що на підтвердження митної вартості товару та для митного оформлення до митниці був надав повний пакет документів, що передбачені ст. 53 МК України та необхідний для митного оформлення вказаного в деклараціях товару. Однак, відповідачем були прийняті рішення про коригування митної вартості, які позивач вважає безпідставними та необґрунтованими.

Позивач зазначає, що оскаржувані рішення прийнято з порушенням визначеного законом порядку, без дотримання основних принципів митного регулювання: законності та визнання рівності та правомірності інтересів усіх суб`єктів господарювання. Позивач зазначає, що обставини, на які вказує відповідач в оскаржуваних рішеннях, жодним чином не спростовують митної вартості, яка була зазначена у поданих митних деклараціях і не є підставою для здійснення коригування митної вартості.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 15.09.2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Чорноморська митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи, неправильне застосування до спірних правовідносин норм матеріального та процесуального права, що призвело до невірного вирішення справи, просить скасувати рішення суду та прийняти нове про відмову у задоволені позову.

В обґрунтування доводів апеляційного скарги апелянт посилався на те, що декларантом заявлені неповні відомості про митну вартість товарів, а надані документи містять розбіжності, числові значення складових митної вартості товарів, які є обов`язковими при її обчисленні не підтверджені документально, тому рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованими та не містять підстав для скасування.

Апелянт посилається на те, що при вирішенні спору судом першої інстанції не надано належної правової оцінки доводам митного органу, зазначеним в оскаржуваних рішеннях щодо наявних розбіжностей у поданих документах та відсутності інформації, необхідної для встановлення дійсної митної вартості товарів.

Також, апелянт зазначає, що здійснивши порівняння рівня заявленої митної вартості задекларованого товару з рівнем митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснювалося у Херсонській та інших митницях, було встановлено, що заявлений рівень митної вартості товарів не відповідає наявній у митного органу інформації. Окрім того, перевіркою автоматизованою системою аналізу та управління ризиками підтверджено можливе заниження митної вартості за даною поставкою.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що 21.03.2019 року між позивачем (Покупець) та ZHEJIANG NAWAS INDUSTRY AND TRADE CO., LTD укладено контракт № СН-UA-19/03/21 на продаж товару. Умови поставки FOB NINGBO відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів "Інкотермс-2010". Транспортування товару - морем в контейнері.

Відповідно до додаткової угоди від 26.02.2020 р. № 2 сторонами погоджено зміни до контракту від 21.03.2019 р. № CH-UA-19/03/21, а саме: збільшити суму контракту 500000 дол.США; умови оплати - за проформою інвойс № NW200035-LNJM1/2/3/4 від 23 лютого 17 % передплати, 83 % перед судозаходом.

20.04.2020 р. сторонами погоджено наступні зміни до контракту від 21.03.2019 р. № CH-UA-19/03/21: п.3.1 поставка товару здійснюється на умовах FOB NINGBO/CIF ODESSA/CHORNOMORSK/PIVDENNYI відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів "Інкотермс-2010"; п.5.5 умови оплати: здійснити оплату в розмірі 76350 Дол.США за інвойсами NW200035-LNJM1 від 20 квітня та NW200036-LNJM2 від 20 квітня 2020 року перед отриманням товару на склад отримувача.

За змістом додаткової угоди від 20.04.2020 р. № 4 сторонами погоджено наступні зміни до контракту від 21.03.2019 р. № CH-UA-19/03/21: п.5.5 умови оплати: здійснити оплату в розмірі 76454 Дол.США за інвойсами NW200037-LNJM3 від 01 червня та NW200038-LNJM4 від 01 червня 2020 року перед отриманням товару на склад отримувача, 700 Дол.США протягом 30 днів після отримання товару на склад отримання.

На виконання умов контракту ZHEJIANG NAWAS INDUSTRY AND TRADE CO., LTD поставлено ТОВ "Строй Мир" товар: радіатори для опалювальних мереж біметалеві та алюмінієві в асортименті.

В ході розгляду справи встановлено, що декларантом були подані до митного органу наступні митні декларації:

- 11.06.2020 року МД № UA508040/2020/004830 для здійснення митного оформлення біметалевих радіаторів для опалювальних мереж марки "GRAND" у кількості 15550 шт.

- 11.06.2020 року МД № UA508040/2020/004838 для здійснення митного оформлення радіаторів для опалювальних мереж біметалевих та алюмінієвих в асортименті у кількості 18430 шт.

- 28.07.2020 року МД № UA508040/2020/006482 для здійснення митного оформлення радіаторів для опалювальних мереж біметалевих та алюмінієвих в асортименті у кількості 18480 шт.

- 28.07.2020 року МД № UA508040/2020/006483 для здійснення митного оформлення радіаторів для опалювальних мереж біметалевих у кількості 15580 шт.

Митна вартість товарів, у вказаних митних деклараціях визначена декларантом самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої у митних деклараціях митної вартості декларантом надані наступні документи:

пакувальний лист б/н від 20.04.2020 р., пакувальний лист б/н від 01.06.2020 р.;

рахунок-проформу від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4;

рахунок-фактуру (інвойс) від 20.04.2020 р. № NW200036-LNJM2, рахунок-фактуру (інвойс) від 20.04.2020 р. № NW200035-LNJM1, рахунок-фактуру (інвойс) від 01.06.2020 р. № NW200037-LNJM3, рахунок-фактуру (інвойс) від 01.06.2020 р. № NW200038-LNJM4;

коносамент від 25.04.2020 р. № MRFB20042634, коносамент від 07.06.2020 р. № MRFB20060755;

автотранспортну накладну від 10.06.2020 р. № 34135, автотранспортну накладну від 10.06.2020 р. № 00005601, автотранспортну накладну від 27.07.2020 р. № 34969;

декларацію про походження товару від 20.04.2020 р. № NW200036-LNJM2, декларацію про походження товару від 20.04.2020 р. № NW200035-LNJM1, декларацію про походження товару від 01.06.2020 р. № NW200037-LNJM3, декларацію про походження товару від 01.06.2020 р. № NW200038-LNJM4;

банківські платіжні документи від 11.03.2020 р. № 14, від 02.06.2020 р. № 23, від 21.07.2020 р. № 40;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 20.04.2020 р. № 2, № 3, № 4;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 26.04.2020 р. № 2;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 01.06.2020 р.№ 4,№5;

зовнішньоекономічний договір (контракт) від 21.03.2019 р. № CH-UA-19/03/21.

11.06.2020 року та 28.07.2020 року, на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу прайс-лист, комерційну пропозицію. Також, повідомив про відсутність будь-яких інших документів.

За наслідками розгляду поданих до митного оформлення документів та митних декларацій, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів:

- від 11.06.2020 р. № UA508040/2020/000086/2, відповідно до якого визначено вартість товару 2,51 доларів США/кг (митна декларація МД № UA508040/2020/004830);

- від 11.06.2020 р. № UA508040/2020/000087/2, відповідно до якого визначено вартість товару 2,51 доларів США/кг (митна декларація МД № UA508040/2020/004838);

- від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000136/2, відповідно до якого визначено вартість товару - 2,77 доларів США/кг (МД № UA508040/2020/006482);

- від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000137/2, відповідно до якого визначено вартість товару - 2,77 доларів США/кг (МД № UA508040/2020/006483).

В якості підстави для прийняття зазначених рішень відповідач вказав на те, що заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності.

У рішеннях від 11.06.2020 р. № UA508040/2020/000086/2 та № UA508040/2020/000087/2 митний орган посилався на те, що у наданому до митного оформлення рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4 зазначено іншу вартість одиниці товару. Згідно інформації, наявної в доповненні до контракту № 2 від 26.02.2020 р. оплата за товар, визначений у рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4 має бути здійснено у формі 100% оплати перед заходом судна в порт, а згідно доповнення до контракту № 3 від 20.04.202 р. оплата за товар має бути здійснена в розмірі 76350 дол. США перед отриманням товару на склад покупця. Вищезазначені умови суперечать фактичній сумі, яку було сплачено за товар відповідно до банківських платіжних документів № 14 від 11.03.2020 р. та № 23 від 02.06.2020 р.

В свою чергу, у рішеннях від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000136/2 та № UA508040/2020/000137/2 відповідач посилався на те, що у наданому до митного оформлення рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4 зазначено іншу вартість одиниці товару. Згідно інформації, наявної у рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4 має бути здійснено у формі 100% оплати перед заходом судна в порт, а згідно доповнення до контракту № 4 від 20.04.2020 р. оплата за товар має бути здійснена шляхом передплати в розмірі 76454 дол. США, а також 700 дол. США після отриманням товару на склад покупця. Вищезазначені умови містять розбіжності між собою, а також суперечать фактичній сумі, яку було сплачено за товар відповідно до банківських платіжних документів № 14 від 11.03.2020 р. та № 40 від 21.07.2020 р.

Крім того, у всіх чотирьох рішеннях митний орган посилався на те, що поставка товарів здійснюється на умовах поставки CІF "PIVDENNYI". відповідно до ІНКОТЕРМС 2010. Згідно з ч.2 ст.53 МК України документами, що підтверджують заявлену митну вартість товарів, є, зокрема, страхові документ, а також документи, що містять відомості про вартість страхування ( якщо здійснювалося страхування). Відповідно до умов поставки СІF згідно з Інкотермс 2010 продавець зобов`язаний за власний рахунок застрахувати вантаж, при цьому страхування має бути оформлено у вигляді контракту (договору) та продавець повинен надати покупцю страховий поліс чи інше підтвердження страхового покриття. Разом з тим, страхових документів та документів, які б містили відомості про вартість страхування, не надано.

Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції обмеженій кількості потенційних покупців.

Також митним органом зазначено, що відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" спід розуміти ціну, за яку під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції). Та, зважаючи, на спрацювання Автоматизованої системи з оцінки ризиків зі змістом "По товару можливе заниження митної вартості" було здійснено порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну, що міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. На вимогу митного органу декларантом не подано наступні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. При цьому, відповідно до ч.2 ст.58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Отже, враховуючи викладене та за результатами проведених консультацій митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу, зокрема, товару:

- за МД № UA508040/2020/004830, поданої декларантом 11.06.2020 року - на підставі наявної у митного органу митної декларації МД від 09.06.2020 р. № UА100050/2020/219035, а саме 2,51 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 18620 * 2,51 = 46736,2 дол. США).

- за МД № UA508040/2020/004838, поданої декларантом 11.06.2020 року - на підставі наявної у митного органу митної декларації МД від 09.06.2020 р. № UА100050/2020/219035, а саме 2,51 дол.США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 19842 * 2,51 = 49803,42 дол.США).

- за МД № UA508040/2020/006482, поданої декларантом 28.07.2020 року - на підставі наявної у митного органу митної декларації - МД від 21.07.2020 р. № UА500030/2020/207677, а саме 2,77 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 21912 * 2,77 = 60696,24 дол. США).

- за МД № UA508040/2020/006483, поданої декларантом 28.07.2020 року - на підставі наявної у митного органу митної декларації - МД від 21.07.2020 р. № UА500030/2020/207677, а саме 2,77 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 18737 * 2,77 = 51901,49 дол. США).

У рішеннях вказано, що попередні методи не застосовувались з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність Не погоджуючись з прийнятими відповідачем рішеннями про коригування митної вартості товарів, позивач оскаржив їх до суду першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для задоволення позовних вимог ТОВ "Строй Мир", вважає його правильним та таким, що відповідає вимогам норм матеріального та процесуального права, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно ст.53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

Статтею 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.54 МК України, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з ч.6 ст.54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі, зокрема, неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у частині другій статті 53 цього Кодексу) та неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до положень ч.2 ст.53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

-транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно приписів ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Стаття 57 МК України встановлює, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною 2 ст.58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч.4 ст.58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (ч.5 ст.58 МК України).

Відповідно до положень ст.60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Таким чином, з аналізу положень Митного кодексу України вбачається, що митний орган здійснює контроль заявленої декларантом митної вартості шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості; має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості та в разі виникнення сумніву щодо правильності зазначеної митної вартості товару має повноваження витребувати додаткові документи, які дають змогу об`єктивно підтвердити заявлену декларантом митну вартість.

Однак, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

В свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

В рішенні про коригування митної вартості товару відповідачем, в якості підстави для його прийняття зазначено, про те, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності, та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товару.

Відповідач посилався на те, що у наданих до митного оформлення документах відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, зокрема, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, однак лише у разі якщо страхування здійснювалося.

Таким чином, коли окреме страхування не здійснювалось, відсутні підстави для включення ймовірної суми такого страхування до складу митної вартості товарів.

В даному випадку поставка позивачу товару згідно укладеного контракту від 21.03.2019 року № СН-UA-19/03/21 здійснювалась на умовах FOB NINGBO/CIF ODESSA/CHORNOMORSK/PIVDENNYI за правилами Інкотермс 2010 (пп.3.1 п.3 додаткової угоди від 20.04.2020 р. № 3 до контракту від 21.03.2019 р. № CH-UA-19/03/21).

В свою чергу, CIF або вартість, страхування і фрахт (…назва порту призначення) - термін Інкотермс, означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати чи ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. Однак, за умовами терміна CIF на продавця покладається також обов`язок придбання морського страхування на користь покупця проти ризику втрати й ушкодження товару під час перевезення.

З аналізу положень Інкотермс-2010 вбачається, що продавець зобов`язаний упакувати товар, завантажити його на борт судна в порту відправлення, а також в обов`язки продавця входить придбання морського страхування на користь покупця проти ризику втрати й ушкодження товару під час перевезення, що включається в ціну товару.

В декларації митної вартості, поданій декларантом, витрати на страхування у складі митної вартості не заявлялись, а митна вартість товару визначена декларантом виключно на підставі контрактної (договірної) вартості.

Отже, формування продавцем ціни на товар та включення до контрактної вартості товару витрат продавця на страхування, відбувається до моменту фактичного понесення таких витрат продавцем, тому ненадання продавцем товару документів, що підтверджують вартість страхування, не може свідчити про те, що витрати на страхування не включені у вартість товару, так як відповідальність за будь-які наслідки цього несе продавець.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, у документах, надання покупцеві яких передбачено контрактом і на підставі яких позивачем розраховувалась митна вартість товару, та які надавались на вимогу відповідача, зокрема, рахунках-фактурах (інвойсах) від 20.04.2020 р. № NW200036-LNJM2, від 20.04.2020 р. № NW200035-LNJM1, від 01.06.2020 р. № NW200037-LNJM3, від 01.06.2020 р. № NW200038-LNJM4, коносаментах від 25.04.2020 р. № MRFB20042634, від 07.06.2020 р. № MRFB20060755, прайс-листах продавця вказана ціна товару з урахуванням умов поставки CIF ODESSA/CHORNOMORSK/PIVDENNYI.

Оскільки у даному випадку поставка товару була здійснена на умовах поставки CIF Чорноморськ та постачальник товару оплатив його страхування, відповідно, його вартість увійшла у ціну товару.

Про те, що неподання до митного оформлення страхових документів на умовах поставки CIF не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості за умови, якщо страхові витрати несе продавець, зазначено і в постановах Верховного Суду від 20.02.2018р. по справі К/9901/13113/18 (№826/997/16) та від 20.02.2018р. по справі К/9901/4427/17 (№826/8799/16).

Також в якості підстави для коригування митної вартості в оскаржуваних рішеннях митниця посилалась на розбіжність між сумою за одиницю товару, вказаною у рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4, та фактично сплаченими коштами.

В свою чергу, згідно п.4.1 контракту від 21.03.2019 р. № СН-UA-19/03/21 ціна за одиницю товару, вказана у товаросупровідних документах.

Умови оплати: передплата 37313,50 USD перед суднозаходом у порт, 8034,10 USD протягом 30 днів, після отримання товару на склад (п.5.5 контракту).

Як встановлено в ході розгляду справи, до п.5.5 контракту вносились зміни, а саме додатковою угодою від 20.04.2020 року № 3 сторонами погоджено наступні умови оплати: провести оплату в розмірі 76350 дол. США за інвойсами № NW200035-LNJM1 від 20 квітня та № NW200036-LNJM2 від 20 квітня 2020 року перед отриманням товару на склад отримувача.

В подальшому до п.5.5 контракту були внесені зміни, згідно яких сторонами погоджено наступні умови оплати: провести оплату в розмірі 76454 дол. США за інвойсами № NW200037-LNJM3 від 01 червня та № NW200038-LNJM4 від 01 червня 2020 року перед отриманням товару на склад отримувача, 700 дол. США протягом 30 днів після отримання товару на склад отримувача (додаткова угода від 20.04.2020 року № 4 до контракту від 21.03.2019 року № СН-UA-19/03/21).

До митного оформлення позивачем були надані інвойси від 20.04.2020 р. № NW200035-LNJM1, № NW200036-LNJM2, від 01.06.2020 р. № NW200037-LNJM3, № NW200038-LNJM4, а не в рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4, в яких і визначено суми, які підлягають оплаті за товар.

При цьому, судом першої інстанції вірно встановлено, що загальна сума за вказаними інвойсами складає 185533,50 дол. США, що повністю відповідає сумі, сплаченій ТОВ "Строй Мир" згідно платіжних доручень в іноземній валюті від 11.03.2020 р. № 14, від 02.06.2020 р. № 23, від 21.07.2020 р. № 40, від 29.07.2020 р. № 48.

Крім того, колегія суддів зазначає, що згідно з положеннями укладеного контракту, наданий позивачем до митного оформлення рахунок-проформа не є підставою для здійснення розрахунків між сторонами та використовується виключно з метою оформлення необхідних документів.

Комерційні документи - це документи, які дають вартісну, якісну та кількісну характеристику товару. Вартісна характеристика товару надається в рахунку-фактурі та у рахунку-проформі. Рахунок-фактура є видом комерційного рахунка, в якому зазначено суму, що повинна бути сплачена за товар.

Слід зазначити, що товар, який є предметом вказаного вище контракту є об`єктом купівлі-продажу, а тому рахунок-проформа, згідно з п.3 ч.2 ст. 53 Митного кодексу України не є документом, який може підтверджувати заявлену митну вартість товару.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно необґрунтованості тверджень митного органу щодо розбіжності між сумою за одиницю товару, вказаній в рахунку-проформі від 26.02.2020 р. № NW200035-LNJM1/2/3/4, та фактично сплаченими коштами.

Стосовно посилань апелянта на те, що додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців, то колегія суддів зазначає, що прайс-лист це документ інформаційного характеру, який містить список цін та слугує способом для продавця розповсюджувати інформацію про товар, та за жодних умов не може бути первинним документом для визначення митної вартості товару.

Крім того, щодо доводів відповідача про ненадання декларантом усіх необхідних документів, а саме: виписки з бухгалтерської документації; копії митної декларації країни відправлення; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, слід зазначити, що вказані документи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 53 МК України, не є основними та обов`язковими документами, які підтверджують митну вартість товарів.

Також необґрунтованими є посилання у рішеннях про коригування митної вартості товарів на положення ст. VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі є безпідставними, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідачем не наведено обставини та докази того, яким чином документи, надані позивачем, порушують чи не відповідають вимогам вказаної статті.

Колегія суддів вважає, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість, контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу.

Крім того, не подання додаткових документів не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за першим методом, що підтверджується наданими до митного оформлення основними документами. Неподання декларантом зазначених документів під час митного оформлення, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Варто зазначити, що рішення про коригування митної вартості товарів, які є предметом спору у даній справі, не містять інформації, який саме товар було використано в якості джерела інформації, відсутні обґрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо.

Крім того, у рішеннях відсутня вказівка на товар, інформація щодо митної вартості за яким взята відповідачем за основу при коригуванні митної вартості товарів позивача.

Колегія суддів зазначає, що навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення митного органу є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки позивачем надано усі передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товарів, що ввозяться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу.

Одночасно, митним органом не доведено правомірності оскаржуваних рішень, не спростовано дійсність поданих до митного оформлення документів, достовірність і об`єктивність зазначених відомостей, не доведено наявності підстав для витребування від позивача (декларанта) додаткових документів, а також застосування другорядного методу визначення митної вартості товарів, не надано доказів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не дотримано передбаченого ст. 57 МК України порядку визначення митної вартості товару.

Отже, позовні вимоги ТОВ «Строй Мир» про визнання протиправними та скасування рішень Чорноморської митниці Держмитслужби від 11.06.2020 року № UA508040/2020/000086/2, від 11.06.2020 року № UA508040/2020/000087/2, від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000136/2, від 28.07.2020 року № UA508040/2020/000137/2 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено обставини у справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду 15 вересня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку лише у випадках, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення постанови в повному обсязі безпосередньо до Верховного Суду.

Судове рішення складено у повному обсязі 24.12.2020 р.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька