Справа № 614/966/20
Суддя: Гуляєва Г. М.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/966/20
провадження: 2-а/614/8/20
категорія: 135

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.12.2020

смт. Борова Борівського району Харківської області

справа № 614/966/20

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г. М.,

розглянувши в судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держпраці у Харківській області (Управління Держпраці)

про скасування постанови серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 від 20.11.2020 про накладення адміністративного стягнення

за участю учасників справи:

позивача: не з`явився,

відповідача: не з`явився,

У С Т А Н О В И В :

08.12.2020 до Борівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Головного управління Держпраці у Харківській області (Управління Держпраці), в якій він просив поновити пропущений строк для подання позовної заяви у зв`язку з поважністю пропуску строків; зупинити дію постанови Головного управління Держпраці у Харківській області про накладення адміністративного стягнення від 20.11.2020 серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 до набрання законної сили судовим рішенням у цій адміністративній справі; скасувати постанову Тимофієнко Олександра Миколайовича інспектора ГУ Держпраці у Харківській області від 20.11.2020 серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 і закрити справу про адміністративне правопорушення. Також позивач просить стягнути з відповідача на його користь судові витрати.

Як на підстави позовних вимог ОСОБА_2 посилається на наступні обставини.

Постановою інспектора ГУ Держпраці у Харківській області Тимофієнко О.М. серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 від 20.11.2020 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. за нібито порушення ним ч. 5 ст. 41 КУпАП у зв`язку із зазначеними у постанові порушеннями.

Постанову позивачем було отримано 30.11.2020.

Позивач вважає, що постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності за вказане порушення є незаконною та підлягає скасуванню з наступних підстав.

В порушення вимог КУпАП протокол було складено без участі ОСОБА_2 , без повідомлення його про дату його складання та не за місцем скоєння правопорушення, так як таким місцем є місце роботи позивача, а представників Держпраці у дату складання протоколу там не було. Протокол позивачу не надавався і останній був позбавлений можливості надати пояснення (заперечення) з приводу інформації, яка зазначена у протоколі. Зазначені у протоколі відомості щодо відмови позивача від підписання протоколу та надання пояснень не відповідають дійсності, оскільки протокол позивачу не надавали і він не відмовлявся від його підписання і від надання пояснень. Вказані обставини додатково підтверджуються і відсутністю даних та підписів будь-яких свідків.

У порушення норм визначених ст.ст. 268, 278 КУпАП позивача не було сповіщено про час і місце розгляду справи.

Відповідно до надісланої на адресу Борівського РВ АТ «Харківобленерго» копії оскаржуваної постанови вона винесена 20.11.2020 без участі позивача та без повідомлення його про час і місце розгляду справи, без урахування наданих позивачем пояснень (заперечень), без урахування наданих підрозділом доказів відсутності раніше виявлених порушень, що є порушенням ст. 268 КУпАП. Також постанова була надіслана поштовим відправленням, на якому позначкою поштового штемпеля датою відправлення є 27.11.2020, що є порушенням зазначених вимог в частині порушення визначених законодавством строків її надіслання. Таким чином відповідач створює умисні перешкоди для позбавлення позивача права її оскаржити, що відповідно до ст. 289 КУпАП та ст. 121 КАС України є підставою для поновлення строків для її оскарження.

Відповідно до оскаржуваної постанови в діях позивача нібито виявлене порушення розділу ІІ п. 2.4 «Правил охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП.0.00-1.62-12, а саме, не організував проходження водіями транспортних засобів передрейсового та післярейсового медичного огляду.

При цьому, з доданого до постанови припису вбачається, що таке нібито вчинене позивачем порушення було виявлено ще у 2018 році, на підставі чого у той час було складено припис від 17.09.2018 № 19-03.01-5312/0981-1415/5404. Ця ж позапланова перевірка здійснювалася з метою перевірки виконання саме тих приписів 2018 року.

Позивач зазначає, що зазначений припис 2018 року ні позивач, ні Товариство не отримували, а тому і виконати їх не могли.

На думку посадової особи Держпраці порушення виявлено було ще у 2018 році, тобто понад 2 роки тому, а тому визначені ст. 38 КУпАП строки сплили, а оскаржувана постанова прийнята з порушенням ст. 38 КУпАП.

Окрім того, позивач не погоджується із зазначеними у протоколі та оскаржуваній постанові підставою їх складання Припис від 20.11.2020 № 19-03.01-5312/0723-2945/5404. Вказане є порушенням ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, так як за результатами здійснення позапланового заходу посадова особа державного нагляду складає саме акт, який позивачу до цього часу не наданий.

Окрім того, при проведенні перевірки було допущено цілий ряд інших суттєвих порушень, що є самостійними підставами для визнання протиправних рішень, складених на підставі такої перевірки.

Позапланова перевірка, що здійснювалася у період з 06.11.2020 з 11.00 год. та повинна була закінчитися 19.11.2020 о 15.00 год. (як зазначено в направленні) взагалі не повинна була розпочинатися, а розпочавшись, повинна припинитися, оскільки головне управління Держпраці у Харківській області використовує неуніфіковану форму акту всуперпеч вимогам Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатми проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою КМУ від 10.05.2018 № 342 та ст. 10 Закону.

На офіційному вебсайті Державної служби України з питань праці розміщена форма Акта перевірки суб`та господарювання Держгірпромнагляду України, затверджена наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 № 826, яка не відповідає вказаній вище Методиці.

Офіційний вебсайт Державної регуляторної служби України містить перелік органів державного нагляду (контролю) щодо наявних уніфікованих форм актів, які відповідають вимогам постанови КМУ від 10.05.2018 № 342, серед яких Державна служба з питань праці відсутня.

Внаслідок вищезазначених обставин 18.11.2020 начальнику Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_3 товариством було надано вимогу щодо припинення заходу у вигляді позапланової перевірки № 04-46/13042, яка була зареєстрована за № 27/12979. Станом на теперішній час відповіді на вимогу товариства на адресу останнього не надходило.

Отже, враховуючи, відсутність затвердженої уніфікованої форми акту, яка відповідає вимогам Методики, та направлення вимоги Товариства про припинення заходу державного нагляду (контролю) Головне управління Держпраці у Харківській області повинно було припинити перевірку відповідно до вимог ст. 10 Закону, а відповідно, ні оскаржувана постанова, ні протокол про адміністративне порушення, ні припис 2020 року складені бути не можуть.

Крім того, Головним управлінням Держпраці у Харківській області, незважаючи на необхідність закінчення заходу державного нагляду (контролю) 19.11.2020, у останній день перевірки акт надано не було та не було направлено у визначені законом строки поштою і не надано АТ «Харківобленерго» станом на дату отримання оскаржуваної постанови, що є порушенням вимог ст.ст. 7,8 Закону.

У зв`язку із порушенням процедури проведення позапланового заходу, що є самостійною підставою для скасування оскаржуваної постанови, постанова про накладення штрафу є незаконною.

Відповідно до направлення від 05.11.2020 № 03.01-03/2629 ГУ Держпраці у Харківській області, на підставі наказу від 05.11.2020 № 1777, для проведення позапланової перевірки АТ «Харківобленерго» направлялися посадові особи у складі комісії, а саме: голова комісії ОСОБА_4 ; заступник голови комісії ОСОБА_5 ; члени комісії: ОСОБА_6 , Білий В.В., ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Тканов С.В., ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 . Це свідчить, що перевірка здійснювалася комісійно у складі зазначених осіб.

Проте, за результатами проведеної перевірки надійшов припис, який підписаний лише однією з посадових осіб, а не всіма членами комісії.

Також, позивач вважає безпідставним притягнення його до адміністративної відповідальності, так як не є відповідальною посадовою особою, на яку покладені відповідні обов`язки. Жодні посадові інструкції працівників Товариства, у тому числі і позивача, накази, положення тощо при проведенні позапланового заходу витребувані не були, а відповідно визначення позивача відповідальною особою безпідставне.

Також, припис, який було направлено разом із оскаржуваною постановою, складений не на ім`я позивача і він не був відповідальною особою за усунення виявлених перевіркою порушень.

Відповідно, суб`єктом владних повноважень жодним чином не встановлено та не доведено, що позивач є належною відповідальною особою за цим порушенням.

Приписом від 20.11.2020 № 19-03.01-5312/0723-2945/5404 у зафіксовані порушення, які були встановлені приписом № 19-03-01-5312/0981-1415/5404 від 18.09.2018, який на адресу товариства взагалі не надходив.

В направленні на проведення перевірки від 05.11.2020 № 03.01-03/2629 предмет перевірки визначений як дотримання вимог законодавства про охорону праці на підставі раніше виданих приписів.

Оскільки вказаний вище припис Товариство та позивач не отримували та відповідно з його змістом не були ознайомлені, а тому, перевірка стану виконання вищезазначених приписів, що проводилася відповідно до направлення від 05.11.2020 № 03.01-03/2629 здійснювалася незаконно, що в свою чергу призводить і до незаконності припису на підставі якого було складено протокол.

14.12.2020 від позивача до суду надійшли додаткові пояснення, в яких останній зазначив, що після подання позовної заяви на адресу АТ «Харківобленерго» 09.12.2020 надійшов лист Державної регуляторної служби України № 7606/0/20-20. Вказаний лист є належним доказом по справі, в зв`язку з чим позивач просить долучити його до матеріалів справи.

В зв`язку з належним обґрунтуванням причин пропуску звернення до суду позивачем, суд визнав їх поважними, поновив строк для звернення до суду, в зв`язку з чим, ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 15.12.2020 у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Станом на 24.12.2020 відзив до Борівського районного суду Харківської області чи будь-які інші заяви та клопотання від відповідача не надходили.

Згідно ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за його юридичною адресою, що відповідає положенням ч. 8 ст. 126 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.194, ч. 3 ст. 205, ч. 4 ст. 229 КАС України.

Матеріалами справи встановлено, що 06.11.2020 на адресу АТ «Харківобленерго» від Головного управління Держпраці у Харківській області надійшло направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства про охорону праці, промислову безпеку та гірничний нагляд. Захід контролю направлений на перевірку дотримання вимог законодавства про охорону праці, промислову безпеку та гірничий нагляд на підставі раніше виданих приписів від 25.09.2018 (а.с.6-7). 19.11.2020 АТ «Харківобленерго» на адресу Головного управління Держпраці у Харківській області була направлена вимога про припинення заходу державного нагляду (контролю) у зв`язку з відсутністю уніфікованої форми акту (а.с.8). 20.11.2020 головним державним інспектором відділу нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку ОСОБА_10 внесено припис № 19-03.01-5312/0723-2945/5404 Борівському РВ АТ «Харківобленерго» (а.с.9-11). З копії протоколу про адміністративне правопорушення серії ХА № 19-03.02-5404/0596 від 20.11.2020 вбачається, що 20.11.2020 о 10.00 год. на підприємстві Борівське РВ АТ «Харківобленерго» Харківська область, смт. Борова, вул. Шкільна, 38 «а» ОСОБА_2 порушив розділ ІІ п. 2.4 «Правил охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП.0.00-1.62-12, а саме: не організував проходження водіями транспортних засобів перед рейсового та після рейсового медичного огляду. В протоколі вказано, що ОСОБА_2 від підпису в протоколі та дачі пояснень відмовився, проте свідків не було (а.с.13). Згідно копії постанови про накладення адміністративного стягнення серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 від 20.11.2020 ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч. 5 ст. 41 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. В постанові відсутні відомості про отримання ОСОБА_2 копії постанови (а.с.12).

Суд, розглянувши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог частково, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно ч. 5 ст. 2 вказаного Закону заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Постановою Кабінету Міністрів від 10 вересня 2014 р. № 442 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади», в результаті реорганізації шляхом злиття Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки та Державної інспекції з питань праці, а також передачі Держсанепідслужбою функцій з реалізації державної політики у сфері гігієни праці та дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників, утворений центральний орган виконавчої влади Державна служба України з питань праці (Держпраці).

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) врегульовано Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим Постановою КМУ від 21.08.2019 № 823.

Згідно п. 16-18 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

П. 21 Порядку № 823 встановлено, що припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

Згідно п. 23 Порядку № 823 У разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.

У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.

Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.

Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.

У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений Постановою КМУ № 509 від 17.07.2013.

Згідно п. 2,3 Порядку № 509 штрафи накладаються , зокрема, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису.

Справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Грабарем Ю.М. в позовній заяві вказано, що за результатми позапланової перевірки Акт наданий не був, що суперечить наведеним вище вимогам. Відповідач в судове засідання не надав копію Акта, який містив би підпис керівника Борівського РВ АТ «Харківобленерго», таким чином, не підтвердив дотримання викладених вище вимог.

Позивачем додано до позовної заяви копію припису від 20.11.2020 № 19-03.01-5312/0723-2945/5404, в якому відсутній підпис керівника об`єкта відвідування чи його представника, хоча в самому приписі зазначено, що він був складений у присутності начальника Борівського РВ Мокєєва А.О. (а.с.9-11).

Акту про відмову від підпису відповідачем в судове засідання не надано.

Припис внесено 20.11.2020. Цього ж дня, 20.11.2020, складено протокол про адміністративне правопорушення серії ХА № 19-03.02-5404/0596 та постановою серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 41 КУпАП.

При цьому, п. 25 Порядку № 823 передбачено, що заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

Порушення, зазначене в протоколі, під категорію, передбачену п. 25 Порядку № 823 не підпадають, тобто інспектором всупереч положенням Порядку № 823 одночасно з винесенням припису вжито заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності.

Доказів направлення Борівському РВ АТ «Харківобленерго» припису, внесеного за результатами попередньої перевірки суб`єкта господарювання, яка проводилася з 04 по 17 вересня 2018 року, відповідачем не надано.

Окрім того, окремою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 є недотримання ГУ Держпраці вимог ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно якої при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Згідно ст. 5 Закону уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), (надалі - Методика), були затверджені постановою КМУ «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)», за №342 від 10.05.2018р. (надалі - Постанова №342).

Із виданням Кабінетом Міністрів України Постанови №342 були докорінно змінені підходи до розроблення органами державного нагляду (контролю) критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, та затверджена уніфікована форма акта, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), яка за структурою, формою та змістом відрізняється від форми, що була затверджена постановою КМУ «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)» за №752 від 28.08.2013р. (надалі - Постанова №752).

Уніфікована форма акта, яка була затверджена Постановою №752, була скасована Постановою №342, оскільки вказана постанова була визнана такою, що втратила чинність.

Органи державного нагляду (контролю), можуть здійснювати перевірки тільки у разі затвердження та оприлюднення у встановленому Законом порядку уніфікованих форм актів, що відповідають новій Методиці. При цьому, ті органи, які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку відповідні уніфіковані форми актів втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

Разом з цим, на час проведення планової перевірки ГУ Держпраці у Харківській області не затвердило та не оприлюднило у встановленому Законом №877-V порядку уніфіковану форму акта, що відповідає новій Методиці, яка була затверджена Постановою №342, а тому, на думку суду не мало права проводити зазначену планову перевірку.

За правилами ст.10 Закон №877-V, суб`єкту господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), серед іншого, надано право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

При цьому, 22.04.2019 Державна регуляторна служба України оприлюднила уточнену позицію щодо наявності повноважень у органів державного нагляду (контролю) на проведення заходів державного нагляду (контролю) і права суб`єктів господарювання не допускати їх до проведення цих заходів за відсутності затверджених уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду.

Актуальність вказаної позиції Державної регуляторної служби України підтверджена листом останньої, доданим до матеріалів справи (а.с.27).

На виконання вимог чинного законодавства України, Товариством на адресу начальника Головного управління Держпраці у Харківській області було направлено вимогу щодо припинення заходу у вигляді позапланової перевірки № 04-46/13042, яка була проігнорована останнім.

Відповідно до ч. 1 ст. 238 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, розглядає справи: про порушення законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці, щодо безпечного ведення робіт, зберігання, використання та обліку вибухових матеріалів у галузях промисловості та на об`єктах, підконтрольних центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про порушення законодавства про надра, а також невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці (частини п`ята (крім порушень санітарно-гігієнічних і санітарно-протиепідемічних правил і норм) і шоста статті 41, статті 47, 57, 58, 93, 94, 188-4).

Всупереч ст.ст. 268, 278 КУпАП ОСОБА_2 , як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не був належним чином повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду якої був притягнутий до адміністративної відповідальності. Вказане також підтверджується відсутністю в постанові та протоколі підпису ОСОБА_2 про отримання, відповідно, постанови та протоколу. Неповідомленням про розгляд справи також було порушено право ОСОБА_2 на захист. Відповідач на доведення протилежних обставин не надав жодних доказів.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Крім того, ні в протоколі, ні в постанові не зазначено чому саме до адміністративної відповідальності притягнуто саме ОСОБА_2 , не вказано яку посаду він займає та чи входить усунення вказаних в приписі порушень до кола його обов`язків.

Відповідно до п. 1,6 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення; у разі скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність.

Всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження наявності у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 41 КУпАП.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 07 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь - які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі «Надточій проти України» Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 15 травня 2008 року відзначив, що Уряд України визнав карний кримінально - правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення ( п. 21 рішення ).

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року №23 - рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п.4.1).

У рекомендації № R (91)1 Комітету Міністрів Європи Державам - членам стосовно адміністративних санкцій від 13 лютого 1991 року рекомендовано урядам держав - членів керуватися у своєму праві та практиці принципом, згідно з яким обов`язок забезпечення доказів покладається на адміністративний орган влади (принцип 7).

Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 щодо скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по адміністративній справі підлягають задоволенню.

Щодо вимоги ОСОБА_2 зупинити дію постанови Головного управління Держпраці, суд зазначає, що вказана вимога задоволенню не підлягає, оскільки по суті вона не являється позовною вимогою, а є заходом забезпечення позову. Тому, з метою застосування вказаного виду заходу забезпечення позову, позивачу необхідно було звернутися до суду із окремою заявою про забезпечення позову, поданою згідно вимог ст. 152 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 2, 9, 20, 77, 90, 126, 139, 162, 194, 205, 229, 242-246, 257-262, 286, 295, п. 15.5 Перехідних положень КАС України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі ст.ст. 7, 41, 238, 245, 247, 251, 252, 268, 278 КУпАП, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області (Управління Держпраці) про скасування постанови серії ХА № 19-03.02-5404/0593-0593 від 20.11.2020 про накладення адміністративного стягнення задовольнити частково.

Скасувати постанову серії ХА №19-03.02-5404/0593-0593 від 20 листопада 2020 року головного державного інспектора відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Головного управління Держпраці у Харківській області Тимофієнка Олександра Миколайовича про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 41 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 41 КУпАП.

Стягнути з Головного управління Держпраці у Харківській області (, місцезнаходження: вул. Алчевських, б. 40 м. Харків) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 420.40 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду.

Суддя Гуляєва Г. М.