Справа № 160/3864/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2020 року Справа № 160/3864/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.,
представника позивача: Кириченка О.П.,
представника відповідача: Ховрич О.А.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу,-
09 квітня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі УДАБК ДМР, відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №169/СК від 21.11.2018р. про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що у відповідача були відсутні підстави для видачі спірного наказу №169/СК від 21.11.2018р. про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки хоча за результатами проведеної УДАБК ДМР перевірки і було встановлено вчинення ОСОБА_1 правопорушень у сфері містобудівної діяльності, проте постанови по справам про адміністративні правопорушення від 04.12.2018р. №97/А, №98/А та №99/А, якими позивача визнано винною у вчиненні таких правопорушень та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафів, були скасовані у судовому порядку рішеннями Самарського районного суду м. Дніпропетровська, які набрали законної сили та якими встановлено, що відповідач, всупереч ч.2 ст.77 КАС України не довів правомірність своїх рішень, оскільки не довів факт вчинення позивачем правопорушення, при цьому, позивача не було повідомлено належним чином про проведення перевірки, під час перевірки позивач була відсутня, будь-яких доручень бути присутнім під час перевірки нікому не давала, та доказів, що спростовували б дані факти, відповідачем не надано, як не надано і доказів того, що позивач є замовником даного об`єкта будівництва. Таким чином, на думку позивача, спірний наказ УДАБК ДМР №169/СК від 21.11.2018р. про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , є противоправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року вказана позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та позивачеві надано строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, в якій чітко зазначити коли саме (дату) позивачеві стало відомо про оскаржуваний наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 169/СК від 21.11.2018 р. та поважні причини пропуску строку звернення до суду з позовом про його оскарження, а також доказів на підтвердження поважності цих причин.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року клопотання представника позивача про забезпечення доказів у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу було залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків клопотання шляхом подання до суду оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду заяви про забезпечення доказів у розмірі 630,60 грн.; уточненого клопотання про забезпечення доказів із обґрунтуванням необхідності саме забезпечення доказів у розумінні ч.1 ст.114 КАС України.
23.04.2020 року на виконання вимог ухвали суду від 14 квітня 2020 року позивачем до канцелярії суду надано заяву про усунення недоліків, в якій останній просив долучити до матеріалів справи уточнену заяву про поновлення строку на звернення до адміністративного суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.04.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/3864/20, призначено цю справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 26 травня 2020 року о 10.00год.
Також вказаною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення Дніпровської міської ради у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Молоданова М.Ю. від 26.05.2020р. №145 справа №160/3864/20 знята з розгляду 26 травня 2020 року у зв`язку із перебуванням судді Турової Олени Михайлівни з 12.05.2020 року по 29.05.2020 року, включно, у щорічній відпустці.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 23 червня 2020 року на 13.00год.
Представник позивача в підготовче судове засідання 23.06.2020р. не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
Представник відповідача в підготовче судове засідання 23.06.2020р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, проте 22.06.2020 року на електронну адресу суду від нього надійшло клопотання, в якому останній просив розгляд справи №160/3864/20 перенести на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю представника відповідача в розгляді справ про адміністративні правопорушення та порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 року продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/3864/20 до 14 липня 2020 року.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 14 липня 2020 року о 10:00год.
В підготовче судове засідання 14.07.2020р. представники сторін не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.07.2020р. продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/3864/20 до 28 липня 2020 року.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 28 липня 2020 року об 11:30год.
В підготовче судове засідання 28.07.2020р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, проте 24.07.2020 року на електронну адресу суду від нього надійшло клопотання про закриття стадії підготовчого провадження та перехід до розгляду справи по суті, в якому останній просив закрити підготовче провадження у справі №160/3864/20 та призначити розгляд цієї справи по суті, а також вирішити це питання без виклику сторін у судове засідання.
Представник відповідача в підготовче судове засідання 28.07.2020р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.07.2020р. закрито підготовче провадження та призначено справу №160/3864/20 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 08 вересня 2020 року о 14:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.09.2020р. клопотання представника позивача про забезпечення доказів у справі №160/3864/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу повернуто позивачеві.
08 вересня 2020 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача, в яких ОСОБА_1 викладено позицію, аналогічну зазначеній у позовній заяві, та додатково зауважено, що відповідачем не надано достатніх доказів, які підтверджують факт здійснення перевірки представниками органу контролю на об`єкті будівництва, забудовником якого є саме ОСОБА_1 . В розділі III акта перевірки зазначено як повноважного представника позивача Шилудько Андрія Гєоргієвича, проте зазначена в акті особа позивачеві невідома та жодних повноважень на представництво позивача зазначеній в акті особі не надавалося. Крім того, позивач звертав увагу на те, що лист УДАБК ДМР від 19.11.2018р. №8/1-334, адресований ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП», на відповідь на який відповідач посилається, як на підтвердження своєї позиції щодо незабезпечення позивачем авторського та технічного нагляду під час будівництва, фактично датований пізніше, ніж надана на нього ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» відповідь (лист товариства від 11.11.2018р.), що не надає можливості встановити на який саме запит відповідача надавалася така відповідь. Також позивач звертав увагу на некоректність відомостей, викладених в оскаржуваному наказі, що, на думку позивача, не дає можливості встановити фактичні підстави його винесення, а саме: в оскаржуваному наказі визначено як підставу скасування повідомлення позивача про початок будівельних робіт: «За результатом проведеної позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт та на підставі службової записки головного спеціаліста-інспектора управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 20.20.2018 року», водночас, на підтвердження підстав винесення оскаржуваного наказу відповідач надав до суду копію службової записки датованої 20.11.2018 року. При цьому, як слідує зі змісту службової записки, підставою її написання стало встановлення посадовою особою відповідача за результатом проведення позапланової перевірки (без зазначення дати перевірки) здійснення позивачем з 19.09.2018 року будівельних робіт з реконструкції. В той же час, акт позапланового заходу не містить жодних відомостей про встановлення здійснення позивачем будь-яких будівельних робіт з 19.09.2018 року, а відповідач не надає жодних належних та допустимих доказів на підтвердження встановлення факту здійснення позивачем будівельних робіт без дозвільних документів. Крім того, в календарній даті, зазначеній в оскаржуваному наказі, допущенна описка в календарному місяці складання службової записки (зазначено 20 місяць року), яка не виправлена, що не дає можливість встановити на підставі якої саме службової записки було складено та винесено оскаржуваний наказ. Зі змісту оскаржуваного наказу слідує, що в основу прийнятого рішення покладено акт позапланової перевірки, проте неможливо вважати, що зазначений акт позапланової перевірки містить факт будь-яких порушень, внаслідок наявності яких можливо застосувати заходи реагування у вигляді скасування повідомлення про початок будівельних робіт, оскільки, по-перше, акт позапланової перевірки містить суперечливі відомості, за наявності яких неможливо встановити, що перевірка проходила саме на об`єкті будівництва, забудовником якого є позивач, а, по-друге, в акті перевірки відсутні відомості, що дають можливість встановити факт порушень. Так, у розділі VI Акта перевірки (сторінка 12) «Детальний опис виявленого порушення» відсутні відомості відносно того, в чому саме полягає порушення, а зазначено лише загальні вислови без посилання на деталі, зокрема, посадова особа органу контролю зазначає, що невірно вказаний вид будівництва, замість нового будівництва вказано реконструкція, проте не вказано за якими ознаками орган контролю встановив факт здійснення саме будівництва. Інші зазначені в акті порушення є похідними, оскільки мають вчинятися виключно під час здійснення будівництва. Посилаючись у службовій записці від 20.11.2018р. на те, що замовник з 19.09.2018 року без дозвільних документів продовжує виконання будівельних робіт з реконструкції індивідуального житлового будинку шляхом його повного демонтування, взамін його будується новий будинок з влаштуванням нового фундаменту, який збільшує геометричні розміри відносно старого фундаменту, посадова особа УДАБК ДМР жодним чином не зазначила жодних фактів щодо збільшення геометричних розмірів фундаменту, зокрема, не провела відповідні заміри спеціальним обладнанням, яке є у розпорядженні відповідача, для визначення того, чи дійсно було збільшено геометричні розміри фундаменту та на скільки. Отже, посадова особа відповідача лише візуально встановила збільшення розмірів фундаменту без застосування приладів вимірювання, що не дає можливості стверджувати про встановлений факт наявності порушення законодавства з боку позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.09.2020р. заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задоволено та поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу від 21.11.2018р. №169/СК про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
У судових засіданнях 08.09.2020р. та 16.09.2020р. представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та у додаткових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях 08.09.2020р. та 16.09.2020р. пред`явлений позв не визнав та заперечував проти його задоволення у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заву.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
У зв`язку із виявленням за наслідками проведеної перевірки вищевказаних порушень у сфері містобудівної діяльності уповноваженою особою УДАБК ДМР 20.11.2018р. складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно з яким за результатами позапланової перевірки виявлено, що замовником ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, а саме: не одержані технічні умови на проектування та будівництво зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж, не отримані містобудівні умови та обмеження та не вказаний вид будівництва, не забезпечено авторський та технічний нагляд під час будівництва, відповідальність за що передбачена ч.5 ст.96 КУпАП.
Крім того, 20.11.2020р. уповноваженою особою УДАБК ДМР винесено припис, яким від ОСОБА_1 вимагалося зупинити виконання будь-яких будівельних робіт на вказаному об`єкті з 21.11.2018р. та усунути порушення до 21.12.2018р.
Вищевказані постанови начальника УДАБК ДМР 04.12.2018р. по справам про адміністративні правопорушення від 04.12.2018р. №97/А, №98/А та №99/А були оскаржені ОСОБА_1 у судовому порядку та рішеннями Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.07.2019р. у справі №206/2388/19, від 11.03.2020р. у справі №206/2392/19 та від 11.03.2020р. у справі №206/2389/19 визнані протиправними та скасовані, а провадження у справах про ці адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 закриті.
Рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.07.2019р. у справі №206/2388/19 набрало законної сили за наслідками апеляційного оскарження 27.11.2019р., а рішення цього суду від 11.03.2020р. у справі №206/2392/19 та від 11.03.2020р. у справі №206/2389/19 набрали законної сили 07.08.2020р.

Як слідує з вищевказаних судових рішень, що набрали законної сили, суди погодилися з доводами ОСОБА_1 відносно того, що вона не була ознайомлена ані з наказом на проведення заходу державного нагляду, ані з посвідченням на проведення заходу тощо, та відповідно не була присутня при проведені такого заходу, а зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення від 20.11.2018 року особа у якості її довіреної особи позивачеві невідома та будь-яких доручень з цього приводу вона не надавала, оскільки, виходячи із норм викладених в ч.ч.1,2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, при цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, а тому оскільки представником відповідача відзивів на адміністративні позови ОСОБА_1 до суду подано не було, як і не було надано доказів на спростування позиції позивача, при цьому, з матеріалів справи слідує, що позивача не було повідомлено належним чином про проведення перевірки, під час перевірки вона була відсутня, будь-яких доручень бути присутнім під час перевірки нікому не давала, а доказів, які б спростовували дані факти відповідачем не надано, крім того, доказів того, що позивач є замовником даного об`єкту будівництва відповідачем також не надано, суд дійшов висновку, що правомірність дій відповідача об`єктивно не підтверджена доказами.

Судом також встановлено, що під час проведення вищевказаної позапланової перевірки у листопаді 2018 року ОСОБА_1 подано до УДАБК ДМР повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), відносно об`єкта будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 », яке зареєстроване за №ДП 22 від 20.11.2018р.

Згідно з вищевказаним повідомленням про початок виконання будівельних робіт від 20.11.2018р. №ДП 22 змовником є ОСОБА_1 ; технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , кваліфікаційний сертифікат серії АТ №006710; проектна документація розроблена ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» () під керівництвом головного інженера проекту ОСОБА_5 , призначеного головним інженером проекту та відповідальною особою за здійснення авторського нагляду наказом ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП», кваліфікаційний сертифікат серії АР №001920.

Як свідчать матеріали справи, після подання ОСОБА_1 у листопаді 2018 року під час проведення позапланової перевірки вищевказаного повідомлення про початок виконання будівельних робіт із зазначенням в ньому відомостей, зокрема, щодо технічного та авторського нагляду, УДАБК ДМР з метою перевірки цих відомостей 19.11.2018р. надіслало до ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» запит №8/1-334 про надання інформації, в якому просило надати інформацію щодо договорів, укладених між ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» та замовником будівництва ОСОБА_1 , а також інформацію щодо наказів ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» про призначення головного інженера проекту та відповідального за здійснення авторського нагляду.

ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» у відповідь на вищевказаний запит повідомило УДАБК ДМР листом від 22.11.2018р. №22/11-18 про те, що між ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» та гр. ОСОБА_1 відсутні будь-які договірні зобов`язання щодо виконання проектних робіт по об`єкту «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 », відповідно до чого наказ про призначення головного інженера проекту ОСОБА_5 та визначення його особою, відповідальною за здійснення авторського нагляду по підприємству не видавався.

20.11.2020р. головним спеціалістом-інспектором ДАБК ДМР Мокрим Ю.О. складено службову записку на ім`я начальника УДАБК ДМР ОСОБА_6 , в якій зазначалося, що за результатами позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » встановлено, що замовник будівництва ОСОБА_1 зазначила у повідомленні про початок виконання будівельних робіт відносно об`єкта будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » недостовірні дані в частині інформації про містобудівні умови та обмеження. Замовник з 19.09.2018р. без дозвільних документів продовжує виконання будівельних робіт з реконструкції індивідуального житлового будинку шляхом його повного демонтування, взамін його будується новий будинок з влаштуванням нового фундаменту, який збільшує геометричні розміри відносно старого фундаменту, а це є нове будівництво, на яке обов`язково повинно бути отримано містобудівні умови та обмеження, чого у порушення ч.4 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не зроблено. Враховуючи вищезазначене, замовником наведені недостовірні дані у поданому повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, без належного затвердженого проекту, тому таке повідомлення підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.6 п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466.

21.11.2018р. начальником УДАБК ДМР ОСОБА_6 видано наказ №169/СК «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт», яким, зважаючи на те, що за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт та на підставі службової записки головного спеціаліста-інспектора УДАБК ДМР від 20.20.2018р., на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що замовником будівництва гр. ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 20.11.2018р. №ДП 22 зазначені недостовірні дані, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, тому, керуючись ч.2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», наказано скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт об`єкта будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » (замовник ОСОБА_1 ) від 20.11.2018р. №ДП 22.

Незгода позивача з вищевказаним наказом начальника УДАБК ДМР Ратич Н.М. від 21.11.2018р. №169/СК «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт» стала підставою для звернення до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Так, відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 22.05.2018р. №33/32, до повноважень Управління належить здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Дніпра, а також надання, отримання, реєстрація документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (реєстрація декларацій про готовність об`єкту до експлуатації); подача до Державної архітектурно-будівельної інспекції України інформації, необхідної для внесення даних до Єдиного Реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих і будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Частиною 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За приписами ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Абзацом 1 пункту 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Також цим пунктом визначено підстави для проведення позапланової перевірки, які аналогічні вказаним у вищезазначеній ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з абз.11 п.7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, п.9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з п.18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Отже, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Судом встановлено, що підставою для призначення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, буд 57, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт стали звернення Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради від 29.10.2018р. №3/4-805 (від 31.10.2018р. вх.№9/736), від 31.10.2018р. №3/4-818 від 02.11.2018р. вх.№9/734), що відповідає вищенаведеним приписам п.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.7 Порядку №553.

Означена позапланова перевірка проводилася на підставі відповідного направлення про її проведення від 07.11.2018р. №0720, а при її проведенні була присутня довірена особа ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в акті №1.

На підтвердження повноважень довіреної особи позивача надано довіреність, посвідчену приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Солошенко Ю.В. 20.10.2017р., зареєстровану в реєстрі за №4891, копія якої міститься в матеріалах справи та відповідно до якої ОСОБА_1 уповноважила бути її представником, зокрема, в органах виконавчої влади та органах місцевого самоврядування, державних архітектурно-будівельних інспекціях тощо щодо належного їй на праві власності нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 .

В акті перевірки №1 дійсно прізвище та по-батькові представника позивача написано з помилкою, а саме вказано: « ОСОБА_3 », замість вірного: « ОСОБА_2 », однак, такі орфографічні помилки, за наявності вищевказаної довіреності, не перешкоджають встановленню дійсного прізвища та по-батькові представника позивача, який був присутній при проведенні перевірки та не можуть спростовувати факт його присутності при цьому заході.

Доводи позивача відносно того, що вона не уповноважувала вказану в акті перевірки особу на представництво її інтересів фактично зводяться до того, що ОСОБА_1 не уповноважувала саме ОСОБА_3 , проте, позивачем не заперечується жодним чином факт уповноваження нею на представництво її інтересів ОСОБА_2 .

За таких обставин, твердження позивача відносно того, що її повноважний представник не брав участі у проведенні позапланової перевірки є необґрунтованими та оцінюються судом критично.

При цьому, суд зауважує, що хоча рішеннями Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.07.2019р. у справі №206/2388/19, від 11.03.2020р. у справі №206/2392/19 та від 11.03.2020р. у справі №206/2389/19, що набрали законної сили, і встановлено, що ОСОБА_1 не було повідомлено належним чином про проведення перевірки і під час її проведення вона була відсутня, будь-яких доручень бути присутнім під час перевірки нікому не давала, при цьому, вказані обставини встановлені судами через не надання УДАБК ДМР доказів, які б спростовували дані факти, водночас, оцінка означеній вище довіреності судами у цих справах не надавалася і в цих судових рішеннях про те, що така довіреність надана суду не вказано.

Разом з цим, навіть у разі допущення відповідачем процедурних порушень під час проведення перевірки, такий факт жодним чином не нівелює факту порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності через наведення замовником будівництва ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 20.11.2018р. №ДП 22 недостовірних даних, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Водночас, вищевказаними рішеннями Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.07.2019р. у справі №206/2388/19, від 11.03.2020р. у справі №206/2392/19 та від 11.03.2020р. у справі №206/2389/19, що набрали законної сили, не встановлювалися та не досліджувалися обставини щодо подання позивачем недостовірних даних в повідомленні про початок будівельних робіт, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, що є предметом спору у справі, що розглядається.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

При цьому, ч.4, ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до ч.2 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Частиною 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва. Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним. Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення). Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Відповідно до п.25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017р. №289, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 листопада 2017 р. за № 1437/31305, до вищевказаного переліку, зокрема, належать об`єкти «Реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення».

Таким чином, отримання містобудівних умов та обмежень на нове будівництво є обов`язковим.

За приписами ч.ч.1-3 ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації. Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою. Технічні умови надаються протягом 10 робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви. Технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об`єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Абзацом 1 частини 2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно з абз.2 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Пунктом 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466), встановлено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

З Форми повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є Додатком 2 до Порядку №466, слідує, що в такому повідомленні, зокрема, зазначаються відомості щодо найменування та місця розташування об`єкта будівництва, а також виду будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт); найменування замовника; відомості щодо проектувальника; відомості щодо здійснення авторського та технічного нагляду тощо.

Частиною 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

При цьому, частиною 2 статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Вищенаведеним приписам ч.2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» кореспондують положення абзацу 6 пункту 15 Порядку №466, згідно з яким у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Абзацом 11 пункту 15 Порядку №466 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

При цьому, ч.3 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.14 п.15 Порядку №466 передбачено, що замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, або декларації про готовність об`єкта до експлуатації може повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.

Таким чином, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасоване у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо такий об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень.

Як свідчать матеріали справи, під час проведення позапланової перевірки встановлено, що замовником ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), щодо об`єкту будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 », а саме: не одержані технічні умови на проектування та будівництво зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж (теплопостачання, водопостачання та водовідведення, електропостачання, газопостачання), що є невід`ємною частиною вихідних даних для проектування; не отримано містобудівні умови та обмеження, що є невід`ємною частиною вихідних даних; невірно вказаний вид будівництва (замість нового будівництва вказана реконструкція); не забезпечено авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ».

У позовній заяві та додаткових поясненнях позивач стверджує, що відповідачем не надано доказів того, що вищевказана позапланова перевірка проводилася саме на об`єкті будівництва, замовником якого є ОСОБА_1 .

Водночас, судом встановлено та не заперечується самим позивачем, що станом на час проведення цієї перевірки ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, позивачем жодним чином не спростовано, що зафіксований на фотоматеріалах, які є додатками до акта перевірки №1, об`єкт будівництва є нерухомим майном, що належить безпосередньо ОСОБА_1 .

Також позивачем не заперечується й той факт, що саме нею у листопаді 2018 року подавалося повідомлення про початок будівельних робіт на цьому об`єкті, зареєстроване за №ДП 22 від 20.11.2018р.

У додаткових поясненнях позивачем зазначається, що акт позапланової перевірки містить суперечливі відомості, за наявності яких неможливо встановити, що перевірка проходила саме на об`єкті будівництва, забудовником якого є позивач, однак, позивачем не наведено жодних прикладів наявності в акті таких суперечливих відомостей, отже, стверджуючи про їх наявність, позивач обмежився лише зазначенням про їх існування, натомість, дослідивши акт позапланової перевірки №1, суд не встановив у ньому наявності будь-яких суперечностей, які б унеможливлювали встановлення факту проведення перевірки саме на об`єкті, що належить позивачеві, що, в свою чергу, свідчить про безпідставність та надуманість вищевказаних доводів позивача.

Також безпідставними є доводи позивача про відсутність в акті перевірки відомостей, що дають можливість встановити факт порушень, оскільки у розділі VI акта перевірки «Детальний опис виявленого порушення» наявні конкретні відомості відносно того, в чому саме полягає допущене позивачем порушення.

Разом з цим, позивачем не надано жодних доказів не допущення ним цих порушень (доказів одержання ОСОБА_1 технічних умов на проектування та будівництво зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж (теплопостачання, водопостачання та водовідведення, електропостачання, газопостачання), що є невід`ємною частиною вихідних даних для проектування; отримання позивачем містобудівних умов та обмежень, що є невід`ємною частиною вихідних даних; забезпечення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта).

Натомість відповідачем надано докази зазначення ОСОБА_1 у повідомленні про початок будівельних робіт на цьому об`єкті, зареєстрованому за №ДП 22 від 20.11.2018р., недостовірних даних щодо авторського та технічного нагляду, який за вказаними позивачем у цьому повідомленні відомостями, мав здійснюватися ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП», водночас, листом останнього від 22.11.2018р. №22/11-18 спростовано такі відомості та зазначено, що між ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» та гр. ОСОБА_1 відсутні будь-які договірні зобов`язання щодо виконання проектних робіт по об`єкту «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 », відповідно до чого наказ про призначення головного інженера проекту ОСОБА_5 та визначення його особою, відповідальною за здійснення авторського нагляду по підприємству не видавався.

Посилання відповідача на те, що в означеному вище листі ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП» від 22.11.2018р. №22/11-18 є посилання на те, що він надається у відповідь на запит відповідача від 11.11.2018р. №8/1-334, в той час, як відповідачем надано запит від 19.11.2018р. №8/1-334, що, на думку позивача, не надає можливості встановити на який саме запит відповідача надавалася така відповідь, тому вона не має братися до уваги, то суд вважає такі доводи безпідставними, оскільки допущення описки (неточності) в реквізитах запиту, на який надається відповідь, жодним чином не спростовує викладених у цій відповіді обставин і факту їх існування.

Судом було витребувано у позивача докази на спростування вищенаведених обставин, в тому числі копію проектної документації, розробленої ТОВ «ГРІНВУД ГРУПП», однак, жодних доказів та пояснень з цього приводу ОСОБА_1 надано не було протягом всього часу розгляду справи.

Як і не надано доказів того, що позивачем на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється саме реконструкція індивідуального житлового будинку, а не нове будівництво шляхом повного демонтування попереднього житлового будинку та будівництва замість нього нового будинку з влаштуванням нового фундаменту, який збільшує геометричні розміри відносно старого фундаменту, як то зафіксовано на фотоматеріалі, що є додатком до акта перевірки №1, та самим актом перевірки.

При цьому, з матеріалів фотофіксації до акта перевірки №1 слідує, що вони зроблені 07.11.2018р. в проміжок часу з 16:07год. до 16:17год., тобто в перший день перевірки, і саме на цей час на об`єкті вже велися будівельні роботи.

Зважаючи на наведене та враховуючи те, що повідомлення про початок будівельних робіт ОСОБА_1 зареєстроване лише 20.11.2018р. за №ДП 22, доводи позивача відносно недоведеності здійснення нею будівельних робіт без дозвільних документів є безпідставними.

Вищенаведені обставини підтверджують доводи відповідача відносно того, що замовником будівництва ОСОБА_1 зазначено у повідомленні про початок виконання будівельних робіт відносно об`єкта будівництва «Реконструкція індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 » недостовірні дані, а саме: не одержані технічні умови на проектування та будівництво зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж (теплопостачання, водопостачання та водовідведення, електропостачання, газопостачання), що є невід`ємною частиною вихідних даних для проектування; не отримано містобудівні умови та обмеження, що є невід`ємною частиною вихідних даних; невірно вказаний вид будівництва (замість нового будівництва вказана реконструкція); не забезпечено авторський та технічний нагляд під час будівництва цього об`єкта.

Означені обставини у розумінні вищенаведених приписів ч.2 ст.391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, оскільки він будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, та без отримання містобудівних умов та обмежень і технічних умов, що є невід`ємною частиною вихідних даних для проектування, а тому, скасовуючи спірним наказом від 21.11.2018р. №169/СК повідомлення ОСОБА_1 про початок виконання будівельних робіт, зареєстроване 20.11.2018р. за №ДП 22, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а, отже, підстави для визнання оскаржуваного наказу протиправним та його скасування відсутні.

Інші доводи позовної заяви є необґрунтованими та не спростовують зроблений судом висновок.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Зважаючи на те, що у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цим позовом, відповідно до ст.139 КАС України не відшкодовуються.

Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (, місцезнаходження: вул. Січеславська Набережна, 29-А, м. Дніпро, 49000) про визнання протиправним та скасування наказу відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28.09.2020р.

Суддя О.М. Турова