Справа № 280/5311/20
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2020 року Справа № 280/5311/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Максименко Л.Я. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (69005, м.Запоріжжя, вул. Лермонтова, 19, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся із позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення № 4/5-2020 від 30.04.2020 видане Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Запорізької області та зобов`язати провести повторний розгляд скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідач неналежним чином розглянув скаргу ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2 , оскільки членами КДКА не зроблено перевірку обставин, які викладені у скарзі, не досліджено належним чином судові рішення, в яких ОСОБА_2 був представником ОСОБА_1 . Зазначає, що мотивування оскаржуваного рішення грунтується на обставинах, які не відповідають дійсності. Відтак, вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Запорізької області прийняла рішення без повного та всебічного з`ясування обставин у справі, з порушенням встановлених строків. Тому, на думку позивача, рішення відповідача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню. З урахуванням викладеного, просить позов задовольнити.

Відповідач позов не визнав, у письмовому відзиві (вх.№46457 від 02.10.2020) посилається на те, що 12.02.2020 на адресу КДКА Запорізької області надійшла скарга ОСОБА_1 відносно адвоката ОСОБА_2 . За результатами опрацювання та розгляду скарги члени дисциплінарної палати дійшли висновку про відсутність недбалого відношення адвокатом ОСОБА_2 до своїх професійних обов`язків, а відтак, про відсутність ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката. З урахуванням викладеного, Дисциплінарна палата КДКА Запорізької області дійшла висновку про відсутність підстав для притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності і рішенням від 30.04.2020 № 4/5 відмовила у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката. Просить відмовити у задоволенні позову.

Третя особа правом подання письмових пояснень по суті спору не скористалась.

Ухвалою суду від 07.09.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 05.10.2020.

Протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання до 21.10.2020.

Протокольною ухвалою суду від 21.10.2020 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 . У зв`язку із цим, підготовче засідання відкладено на 04.11.2020.

Протокольною ухвалою суду від 04.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 30.11.2020.

У судове засідання 30.11.2020 учасники справи не з`явилися.

Позивачем подано заяву (вх. №58643 від 02.12.2020) про розгляд справи без його участі. На задоволенні позовних вимог наполягає.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження.

На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно з п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

27.07.2019 між адвокатом Мельніковим В.Є. та ОСОБА_1 укладено договір про надання правових послуг.

08.08.2019 адвокатом Мельніковим В.Є. в інтересах ОСОБА_1 подана позовна заява до Запорізького окружного адміністративного суду щодо оскарження вимоги ГУ ДФС у Запорізькій області.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2019 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020 рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2019 скасовано та прийнято нове про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

ОСОБА_1 звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області із скаргою від 22.01.2020 на адвоката ОСОБА_2 .

Рішенням від 30.04.2020 №4/5-2020 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Запорізької області відмовлено у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Не погоджуючись із рішенням відповідача та з вимогою вчинити певні дії, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI ).

Відповідно до статті 33 вказаного Закону, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Положеннями статті 37 Закону № 5076-VI передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до частин першої-другої статті 38 Закону №5076Л/І заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Згідно з частиною третьою статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Статтею 39 Закону №5076-VI встановлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Згідно пункту 24 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг № 120 Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Відповідно до пунктів 30-31 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг № 120 заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Таким чином, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 07.09.2020 було зобов`язано відповідача надати у підготовче судове засідання матеріали з розгляду скарги позивача.

Серед наданих відповідачем документів засвідчені ксерокопії: оскаржуваного рішення, пояснень адвоката ОСОБА_2 , угода про надання правових послуг від 27.07.2020, позовна заява із вхідним штемпелем Запорізького окружного адміністративного суду, апеляційна скарга за підписом ОСОБА_1 , рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2019, роздрукована через Єдиний державний реєстр судових рішень постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020.

Тобто, довідка, складання якої передбачено чинним законодавством, суду не надана. Відтак, суд виходить з того, що вона не складалась. Тому, встановити виклад обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції члена КДКА щодо відсутності підстав для порушення дисциплінарної справи, не уявляється можливим.

Також, слід наголосити, що відповідачем перевищено визначені законодавством строки розгляду скарги. В той же час суд зазначає, що вказане не може бути самостійною підставою для скасування рішення.

Щодо обгрунтованості оскаржуваного рішення.

Так, у скарзі від 22.01.2020 ОСОБА_1 звертає увагу на неналежність оформлення як позовної заяви, так і апеляційної скарги з боку адвоката ОСОБА_2 .

Втім, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Запорізької області зазначеній обставині не надано належної оцінки при ухваленні спірного рішення.

Крім того, у скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що на вимогу адвоката надав всі необхідні документи.

Як зазначалося вище, до матеріалів перевірки надані пояснення адвоката ОСОБА_2 , де він зазначає про вжиття ним дій щодо досудової підготовки матеріалів, що не підтверджені жодними документальними доказами (зокрема здійснення запитів з метою захисту інтересів ОСОБА_1 тощо).

З огляду на викладене, суд вважає, що спірне рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області ґрунтується на матеріалах перевірки, які не охоплюють всіх питань, що окреслені ОСОБА_1 у скарзі від 22 січня 2020 року, а тому таке рішення є необґрунтованим належним чином, з огляду на що підлягає скасуванню з одночасним зобов`язанням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізькій області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до відповідальності.

При цьому суд зауважує, що не робить висновку щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_2 складу дисциплінарного проступку та не досліджує обставини стосовно цього, оскільки такого висновку має право дійти орган, до дискреційних повноважень якого належить вчинення таких дій, а саме: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Запорізької області.

Відповідно до положеньстатті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другоїстатті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, позовну заяву належить задовольнити.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат суд виходив з того, що згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Сплачений позивачем судовий збір в сумі 840,80грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області.

Щодо витрат на правничу допомогу суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст.132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (ч.3 ст. 132 КАС України).

Частинами 1 та 2 ст.16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Аналіз наведених положень процесуального законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004 у справі «Меріт проти України» заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Судом встановлено, що 16.03.2020 між адвокатом ОСОБА_3 та ОСОБА_1 укладено договір № 1/10 про надання правової допомоги.

Додатковою угодою №2 від 31.07.2020 до договору сторони погодили надання адвокатом правової допомоги: консультація, збирання доказів, підготовка та аналіз законодавства з перспективи подання до суду позовної заяви щодо скасування рішення КДКА Запорізької області №4/5-2020 від 30.04.2020 -1000,00 грн. (1 година); написання позовної заяви та подання її до суду - 1500,00 грн. (1,5 годин); підготовка та написання відповіді на відзив або додаткових пояснень до суду, подання їх до суду - 1500,00 грн. (1,5 годин). Всього на загальну суму 4000,00 грн.

Оплата наданих послуг підтверджується меморіальним ордером №85847802.1 від 04.11.2020, квитанцією про зарахування коштів тощо.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012 (далі - Закон) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону, видами адвокатської діяльності є, зокрема, надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

В межах розгляду даної справи представником позивача було надано інші види правової допомоги (складання процесуальних документів).

Відповідач заяв про неспівмірність витрат на правничу допомогу не надавав.

Відтак, суд доходить висновку про обгрунтованість та підтвердження належними доказами понесених позивачем у справі витрат на правничу допомогу в сумі 4000,00 грн., які підлягають стягненню за рахунок відповідача.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області (69005, м.Запоріжжя, вул. Лермонтова, 19, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,- задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення № 4/5-2020 від 30.04.2020 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області.

Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Запорізької області провести повторний розгляд скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. судового збору та 4000 (чотири тисячі) грн. витрат на правничу допомогу за рахунок Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення,а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 28.12.2020.

Суддя Л.Я. Максименко