Справа № 640/5981/19
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року м. Київ № 640/5981/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» (01135, м.

Київ, вул. В. Чорновола, 2)

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної

адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32А)

третя особа Державна архітектурно-будівельна інспекція України (01133, м. Київ, б-р Лесі

Українки, 26)

про визнання протиправними дій, скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» (надалі по тексту - позивач) з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі по тексту - відповідач, Департамент), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, в якому просить суд:

визнати протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту від 06 березня 2019 року №187;

скасувати акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 22 березня 2019 року;

скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 березня 2019 року;

скасувати протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2019 року;

скасувати постанову від 28 березня 2019 року №36/19/073-2907 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Заявлені вимоги позивач обґрунтовує тим, що згідно акту готовності об`єкта до експлуатації №2/1 від 14 вересня 2011 року та сертифікату серії КВ №5 від 20 вересня 2011 року ТРЦ «Мармелад» по вул. Борщагівській, 154 у м. Києві зданий в експлуатацію, отже у відповідача були відсутні підстави для проведення позапланової перевірки, визначені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі по тексту - Порядок №553 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), оскільки перевірку проведено через вісім років після прийняття об`єкту в експлуатацію.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що перевірку позивача проведено на підставі наказу Департаменту від 06 березня 2019 року №187. При проведенні перевірки відповідач діяв у межах, у спосіб та у порядку, що визначені законодавством. За результатами перевірки відповідачем правомірно видано відповідні акти індивідуальної дії.

Відповідною ухвалою суду закрито провадження у справі в частині вимог про скасування акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 22 березня 2019 року, та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2019 року.

З огляду на викладене вище, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, на підставі наявних у справі матеріалів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Наказом директора Департаменту від 06 березня 2019 року №187 призначено проведення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час реконструкції групи приміщень №72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 06 березня 2019 року б/н для здійснення позапланової перевірки реконструкції групи приміщень № 72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва направлено заступника начальника інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом ОСОБА_1 та головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сороку М.В.

22 березня 2019 року Департаментом складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, 22 березня 2019 року Департаментом складено припис б/н про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов`язано у строк до 22 травня 2019 року усунути виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства; з 22 березня 2019 року заборонити експлуатацію групи приміщень № 72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва до усунення порушень відповідно до вимог законодавства.

Також 22 березня 2019 року Департаментом складено протокол б/н про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 28 березня 2019 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 березня 2019 року №36/19/073-2907, якою, за порушення статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (надалі по тексту - Закон України №3038-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР, та накладено штраф в сумі 69156,00 грн.

Не погоджуючись з діями та рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Так, у відповідності до частини 2 статті 19 Конституції України, прийнятої на п`ятій сесії Верховної Ради України 28 червня 1996 року, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з преамбулою до Закону України №3038-VI, цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За визначенням частини 1 статті 41 Закону України №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Також, за змістом частини 1 статті 41 Закону України №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

На виконання вимог статті 41 Закону України №3038-VI Урядом України затверджено Порядок №553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 1 Порядку №553).

Цим же пунктом Порядку №553 встановлено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин 1, 4, 6-8, абзацу 2 частини 10, частин 13 та 14 статті 4, частин 1-4 статті 5, частини 3 статті 6, частин 1-4 та 6 статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

У пункті 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Об`єктами ж будівництва, в розумінні абзацу п`ятого частини 1 статті 4 Закону України №3038-VI є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Питання, пов`язані з прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, унормовані статтею 39 Закону України №3038-VI, абзац 1 частини 2 якої визначає, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього (частина 5, абзац 1 частини 9 статті 39 Закону України №3038-VI).

Відповідно до вищенаведеної правової норми Закону України №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08 вересня 2015 року №750) затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (надалі по тексту - Порядок №750).

Пунктом 11 та абзацом 1 пункту 13 Порядку №750, які кореспондують вищевикладеним положенням Закону України №3038-VI, встановлено, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Зареєстрована декларація або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Проаналізувавши положення статті 41 Закону України №3038-VI та Порядку №553, суд дійшов висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом, такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Водночас, на думку суду, після реєстрації права власності на закінчений будівництвом об`єкт нерухомості на підставі сертифіката, останній вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Такий висновок узгоджується з раніше висловленою Верховним Судом правовою позицією у постановах від 19 вересня 2018 року у справі №804/1510/16, від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а та від 01 жовтня 2019 року у справі №826/9967/18.

Поряд з цим, суд звертає увагу й на правозастосовчу практику Верховного Суду, зокрема, у справі №809/4316/15 (постанова від 18 квітня 2019 року).

У названій вище справі Верховний Суд погодився з висновками судів про безпідставність доводів позивача про неможливість здійснення перевірки об`єкта, зданого в експлуатацію, з огляду на встановлені обставини продовження здійснення позивачем будівельних робіт, що не заперечується останнім, оскільки метою державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Отже, державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися щодо збудованих об`єктів нерухомості у разі, якщо їх будівництво (проведення будівельних робіт) фактично продовжується.

В той же час, у ході розгляду даної справи не було встановлено обставин, які б свідчили, що об`єкт «Будівництво та реконструкція громадського центру з гостьовою автостоянкою на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва - загальна площа 56535,9 кв.м.» є самочинно збудованим, або щодо нього здійснюється продовження будівельних робіт.

У зв`язку з наведеним, суд констатує відсутність у відповідача заснованих на законі правових підстав для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно вказаних вище об`єктів нерухомості, будівництво яких, як встановлено у ході розгляду цієї справи на підставі наявних у ній належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів, закінчено і такі прийняті в експлуатацію відповідно до виданого сертифікату, при цьому продовження будівельних робіт на цих об`єктах не здійснюється.

Вирішуючи спір суд враховує правову позицію, неодноразово висловлену як Верховним Судом України у постанові від 27 січня 2015 року у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі №821/1157/16, від 05 лютого 2019 року у справі №2а-10138/12/2670, від 04 лютого 2019 року у справі №807/242/14, згідно з якою, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Аналогічний підхід до застосування норм матеріального права продемонстрував Верховний Суд й у постанові від 23 січня 2018 року у справі №804/12558/14, де зазначив, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Суд не вбачає перешкод для поширення вищезгаданої правозастосовчої практики касаційних судів й на спірні у цій справі правовідносини.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку щодо необхідності задоволення позовних вимог про визнання протиправною проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту від 06 березня 2019 року №187 та направлення від 06 березня2019 року б/н, скасування припису від 22 березня 2019 року та постанови про накладення штрафу від 07 лютого 2019 року №5/19/073-1231.

При цьому суд зауважує, що акт індивідуальної дії може бути скасований у разі визнання його протиправним.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» задовольнити повністю.

Визнати протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06 березня 2019 року №187 та направлення від 06 березня 2019 року б/н.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 березня 2019 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28 березня 2019 року №36/19/073-2907 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» (01135, м. Київ, вул. В. Чорновола, 2, ) понесені ним документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3457 (три тисячі чотириста п`ятдесят сім) гривень 80 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32А, ).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук