Справа № 640/13124/20
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року м. Київ № 640/13124/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування наказу та рішення,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (далі також - позивач) із позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі також - відповідач) , в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 28.02.2020 №1152 щодо здійснення позапланової перевірки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва»;

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 01.04.2020 №3.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.06.2020 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи та запропоновано відповідачу надати відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній заперечує проти задоволення адміністративного позову та стверджує про правомірність прийнятого ним наказу, рішення.

Відповідно до частини 3 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, розгляд яких проводився за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), заявами по суті справи є позов та відзив.

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та відзив на позов, встановив.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 , Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві видано Наказ №1152 від 28.02.2020 про проведення позапланового заходу, направлення від 28.02.2020 №901 в період з 06.03.2020 по 20.03.2020.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт від 10.03.2020 №1152-10 про створення перешкоди, відповідно до якого встановлено порушення вимоги ст.11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності», за що передбачена відповідальність п.4 ч.1 ст.20 Закону україни «Про ціни і ціноутворення», а саме- невиконання приписів уповноважених органів або створення перешкод для виконання покладених на них функцій - штраф у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як наслідок, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві прийнято рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 01.04.2020 №3, яким, у зв`язку зі створенням КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» перешкод для виконання покладених функцій на посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, чим порушено вимоги ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за що передбачена відповідальність п. 4 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про ціни та ціноутворення», до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» застосовано штраф у розмірі 3 400,00 грн.

Вважаючи вказане рішення, а також наказ №1152 від 28.02.2020 «Про проведення позапланового заходу (перевірку)» протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовим відносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з пп. 11 п. 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг; проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону; накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів; передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування.

Отже, саме до компетенції Держпродспоживслужби належить питання проведення перевірок у сферах здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

У той же час, нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Приписами ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» серед підстав для здійснення позапланових заходів передбачено, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що після пред`явлення керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службового посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надання суб`єкту господарювання копії посвідчення (направлення) захід державного нагляду (контролю) вважається розпочатим.

Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

З огляду на викладене, внаслідок недопуску посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до спірної перевірки складено акт про створення перешкод посадовій особі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади з питань дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін у проведенні перевірки від 10.03.2020, яким встановлено, що директор КП не допускає посадових осіб для здійснення позапланової перевірки, а також складено акт перевірки дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін від 10.03.2020, згідно з яким встановлено порушення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» п. 4 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про ціни та ціноутворення» та ст. 188-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що полягає у створенні перешкод для виконання покладених на уповноважені органи функцій при здійсненні позапланової перевірки.

Вказане у своїй сукупності свідчить про те, що за умови пред`явлення посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві направлення на проведення заходу від 28.02.2020 №901 та фактичної відмови КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» у допуску останніх до перевірки, у межах спірних правовідносин мав місце недопуск перевіряючих до перевірки, правомірність чого і підлягає встановленню судом.

Так, відповідно до ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Згідно з ч. 2 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю)

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному вебсайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Зі змісту ч. 2 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» також випливає, що методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (далі - Методики), розробляються Державною регуляторною службою України, і затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідні Методики затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 року №342, п. 2 якої визнані такими, що втратили чинність:

(1) Постанова Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 №752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)»;

(2) Постанова Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 № 362 «Про внесення змін до методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)»;

пункт 20 змін, що вносяться до Постанов Кабінету Міністрів України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 №1103.

З приводу викладеного суд звертає увагу, що уніфіковані форми актів, розроблені відповідно до вимог Методики, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 №752, не містили переліку питань залежно від ступеня ризику. Натомість, переліки питань залежно від ступеня ризику містяться виключно в уніфікованих формах актів, затверджених органами державного нагляду (контролю) відповідно до Методики, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №342.

За таких обставин, органи державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

Крім того, суд вказує, що відповідно до ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо, зокрема, органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів.

Отже, відсутність затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному веб-сайті уніфікованої форми акту органу державного нагляду (контролю) є підставою для недопуску посадових осіб такого органу до проведення перевірки. Жодних застережень щодо неможливості призначення позапланової перевірки у зв`язку з відсутністю затвердженої та оприлюдненої на офіційному веб-сайті уніфікованої форми акту або невідповідності такої форми акту вимогам Методики, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №342, чинне законодавство не містить.

Отже, позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 28.02.2020 №1152 з наведеної підстави є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2020 у справі №640/5742/19.

Відтак, з огляду на встановлену судом відсутність затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному веб-сайті уніфікованої форми акту, яка б відповідала Методиці, затвердженій Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 року №342, суд дійшов до висновку, що у КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» були наявні законодавчо мотивовані підстави для недопуску посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до спірної перевірки, відтак, оскаржуване рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 01.04.2020 №3 є протиправним та підлягає скасуванню.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та задоволення останніх частково.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З наявних у матеріалах справи платіжних доручень від 15.05.2020 №1341, від 15.05.2020 №1342 вбачається, що позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у загальному розмірі 4 204,00 грн., відтак, з урахуванням розміру задоволених позовних вимог, присудженню на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 2 102,00 грн.

Керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 01.04.2020 №3.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Присудити здійснені Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (, адреса: 04214, м. Київ, вул. Північна,22) документально підтверджені судові витрати у розмірі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби у м. Києві (, адреса: 03151, м. Київ, вул. Волинська, 12).

Позивач: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (, адреса: 04214, м. Київ, вул. Північна,22)

Відповідач: Головного управління Держпродспоживслужби у м. Києві (, адреса: 03151, м. Київ, вул. Волинська, 12).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.В. Смолій