Справа № 340/5799/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

23 грудня 2020 року Справа № 340/5799/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви фермерського господарства "Возний Ігор Васильович" (далі - позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (далі - відповідач 1), Державної податкової служби (відповідач 2) про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

-визнати протиправним та скасувати рішення відповідача-1 про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних №2 від 16.09.2019 року;

- зобов`язати відповідача-2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 16.09.2019 року, складену ФГ "Возний Ігор Васильович" та вважати датою подання 16.09.2019 року.

Згідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву було встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160-161 КАС України.

Згідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому, за правилами ч.6 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Подана позовна заява не містить відомості, визначені у п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, стосовно представника позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З позовних вимог не встановлено, яке саме рішення відповідача-1 позивач оскаржує та просить скасувати, позовні вимоги не містять реквізитів спірного рішення, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині є не конкретизовані.

При цьому, згідно до пункту 12 Порядку ведення реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.10 №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

Відповідно до пункту 14 цього Порядку, квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (пункт 17 Порядку) .

Отже, квитанція про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН є документом, який надсилається платнику податків, з метою підтвердження факту реєстрації або зупинення реєстрації такої податкової накладної. Здійснення реєстрації/зупинення відбувається в автоматичному режимі, що не передбачає прийняття будь-яких рішень. Факт відповідної реєстрації/зупинення підтверджується квитанціями, в яких вказано, що документ доставлено/прийнято. Відправником квитанцій визначено Автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронної звітності" ДФС України.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Отже, позивачу необхідно подати докази щодо прийняття відповідачем1 рішень (індивідуальних актів) щодо реєстрації спірної податкової накладної.

Пункт 9 ч.5 ст.160 КАС України передбачає, що у позовній заяві зазначається: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Позовна заява не містить такого обґрунтування.

Згідно ч.9 ст.160 КАС України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позовна заява, окрім відомостей про представника позивача, позивача та відповідачів по справі, також містить відомості й про третю особу без самостійних вимог на предмет позову ТОВ "Прометей Агрі". При цьому, статус останнього самостійно було визначено представником позивача у позові.

Слід звертає увагу на те, що відповідно до положень ч. 2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, зміст наведених норм процесуального Закону свідчить на користь висновку, що саме суд уповноважений вирішувати питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача/відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання (в залежності від порядку провадження - спрощене чи загальне), з власної ініціативи або за клопотанням учасників справи.

Згідно ч.4 ст.49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені ст. 167 КАС України.

Відтак, самостійне залучення позивачем до участі в справі третьої особи шляхом зазначення її в позовній заяві суперечить вимогам ст.49, 160 КАС України, позаяк вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

У разі необхідності, позивач одночасно з поданням до суду позовної заяви може подати заяву про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача чи відповідача. Втім, вказана заява повинна бути викладена окремо, з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України, та додана до позову відповідно до ч.5 ст.161 КАС України.

Відтак, у разі необхідності, позивачу слід подати до суду заяву про залучення ТОВ "Прометей Агрі" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача або відповідача, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України.

Згідно положень ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно абз.1 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст. 120 КАС України визначено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Так, як вказано по змісту позовної заяви, про зупинення реєстрації податкової накладної №2 від 16.09.2019 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних позивач дізнався 23.09.2019 р., коли у реєстрі була сформована та надіслана відповідна квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної.

До суду з даним позовом позивач звернувся 18.12.2020 р. (згідно до дати оформлення поштового відправлення, зазначеної на конверті).

Відтак, позивач порушив строк на звернення до суду, що встановлений ч.2 ст.122 КАС України.

До позовної заяви представником позивача додано клопотання про поновлення строку звернення до суду. Так, клопотання вмотивоване тим, що датою порушеного права, як суб`єкта господарювання є 16.04.2020р., - дата прийняття кінцевого рішення контролюючого органу (якого саме не уточнюється). При цьому, представник посилається на складену посадовими особами відповідача-1 06.04.2020 р. за №13/11-28-05-06/38893693 довідку про результати зустрічної звірки ФГ "Возний Ігор Васильович" щодо документального підтвердження господарських відносин із платником податків ТОВ "Прометей Агрі" їх реальності та повноти відображення в обліку за період з 01.09.2019 по 30.09.2019.

Надаючи правову оцінку вищевказаному слід вказати, що проведення зустрічної звірки позивача та її результати знаходяться поза межами предмету спору у справі.

Суд також не бере до уваги доводи щодо звернення 13.11.2020 до ДПС України зі скаргою на дії ГУ ДПС у Кіровоградській області з метою досудового врегулювання спору, оскільки суду не надано відповідного рішення за результатами розгляду такої скарги. При цьому, за ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, наведені представником позивача у клопотанні про поновлення строку звернення до суду причини є не поважними, а тому воно є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Згідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно до вимог ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання суду:

- доказів прийняття відповідачами рішень (індивідуальних актів) з питань реєстрації податкової накладної №2 від 16.09.2019 року та письмове обґрунтування порушення такими рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

- заяву (у разі необхідності) про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача чи відповідача;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 160, 161 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

2. Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько