Справа № 580/4239/20
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
24 грудня 2020 року справа № 580/4239/20
м. Черкаси
Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 580/4239/20

за позовом військової частини НОМЕР_1

до ОСОБА_1

про стягнення коштів, прийнято ухвалу.

30.09.2020 військова частина, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , просить:

стягнути з громадянина ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 матеріальну шкоду у сумі 7276,30 грн;

стягнути з громадянина ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 судові витрати у сумі 2102 грн.

У зв`язку з тим, що позовну заяву було подано без дотримання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05.10.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

В ухвалі від 05.10.2020 зазначено, що недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: доказу сплати судового збору у сумі 2102 грн; засвідчених у встановленому порядку копій документів, доданих до позовної заяви; доказів, що відповідача ознайомлено про нарахування коштів у сумі 7276,3 грн до сплати, як відшкодування вартості втраченого майна та/або про матеріальну шкоду; обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на її підтвердження.

19.10.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшли документи у порядку усунення недоліків: засвідчені у встановленому порядку копії документів, доданих до позову; докази сплати судового збору у сумі 2102 грн; клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

У клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до суду зазначено, що частиною 257 ЦК України загальна позовна давність встановлена тривалістю у три роки. Позовні заяви подавались військовою частиною НОМЕР_1 виключно у порядку цивільного судочинства (591/3492/18, 591/6030/18, 591/6031/18, 591/6029/18, 591/1645/19, 491/859/19, 591/2304/20, 751/7650/19). Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 04.09.2020 військовій частині НОМЕР_1 відмовлено у відкритті провадження у справі у зв`язку з тим, що справу не належить розглядати у порядку цивільного судочинства. 28.09.2020 позивачем подано позов до Черкаського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10.11.2020 продовжено строк залишення позовної заяви без руху та зазначено, що позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на її підтвердження; доказів надання (надіслання) копії заяви відповідачу; доказів перебування відповідача на посаді публічної служби на час звернення про стягнення коштів.

25.11.2020 позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду у обґрунтування якої зазначено: відповідно до листа Департаменту заробітної плати та умов праці Міністерства соціальної політики України від 24.07.2013 № 774/13/84-13 «Щодо поширення КЗпП на військовослужбовців» повідомлялось, що на військовослужбовців, які проходять службу у військових формуваннях, утворених відповідно до законів України, Кодекс законів про працю України не поширюється. Згідно пункту 31 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР (далі Положення № 243/95-ВР) у разі звільнення у запас або у відставку чи вибуття із військової частини винної особи (винних осіб) до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством, подає цивільний позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди. Зазначене положення було чинне станом на момент виключення Відповідача зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 (03.06.2019) та втратило чинність 31.10.2019 у зв`язку із прийняттям Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03.10.2019 № 160-IX.

Ухвалою від 26.11.2020 продовжено строк залишення позовної заяви без руху. В ухвалі зазначено, що позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтованої заяви з доказами на її підтвердження про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду; доказів наявності публічно-правового спору.

Ухвалою від 26.11.2020 зазначалось: згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 03.06.2019 № 121 молодшого сержанта ОСОБА_1 виключено із списків особового складу частини, з усіх видів грошового забезпечення. Утримано за втрачене речове майно кошти у сумі 6423 грн 19 коп. Утримано за майно, термін носіння якого не закінчився кошти у сумі 853 грн 11 коп. Позивачем ні у заявах про поновлення пропущеного строку звернення до суду від 23.11.2020 (вхідний від 25.11.2020 № 32640/20), від 16.10.2020 (вхідний від 19.10.2020 № 27956/20) ні у позовній заяві від 28.09.2020 (вхідний від 30.09.2020 № 25898/20) не обґрунтовано наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного подання адміністративного позову, а зазначені у позові та документах що надійшли до суду у порядку усунення недоліків обставини не є поважними.

18.12.2020 до суду надійшла заява про усунення недоліків у якій зазначено: спір з приводу відшкодування матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_1 державі під час проходження військової служби є публічно-правовим, тому належить розгляду у порядку передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України; відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України та згідно пункту 31 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженим постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 року № 243/95-ВР (що діяло на час виникнення спірних правовідносин) уразі звільнення у запас або у відставку чи вибуття із військової частини винної особи (винних осіб) до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством, подає цивільний позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди. Військовою частиною НОМЕР_1 було подано 31.08.2020 позовну заяву до Зарічного районного суду м. Суми про відшкодування завданої Відповідачем шкоди, проте ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 04.09.2020 позивачу відмовлено у відкритті провадження у зв`язку з тим, що справа не належить розгляду в порядку цивільного судочинства. Ухвала у справі № 591/5239/20 надійшла до військової частини НОМЕР_1 засобами поштового зв`язку 10.09.2020. Військова частина 28.09.2020 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з даним адміністративним позовом. Військова частина НОМЕР_1 вважає, що під час звернення до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди позивачем не були пропущені строки звернення до суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що відповідно до частини 5 статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства. У заяві про усунення недоліків від 18.12.2020 не сформовано вимог щодо вирішення публічно-правового спору.

Відповідно до частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Позивачем у заяві про усунення недоліків від 18.12.2020 не обґрунтовано наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного подання адміністративного позову.
Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Абзацом 2 частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно з витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 03.06.2019 № 121 молодшого сержанта ОСОБА_1 виключено із списків особового складу частини, з усіх видів грошового забезпечення. У наказі зазначено: Утримати за втрачене речове майно кошти у сумі 6423 грн 19 коп; Утримати за майно, термін носіння якого не закінчився кошти у сумі 853 грн 11 коп.

Суд зазначає, що невиконання наказу від 03.06.2019 № 121 у частині утримання за втрачене речове майно коштів у сумі 6423 грн 19 коп та утримання за майно, термін носіння якого не закінчився коштів у сумі 853 грн 11 коп не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

За наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 03.06.2019 № 121 молодшого сержанта ОСОБА_1 виключено із списків особового складу частини, з усіх видів грошового забезпечення, де зазначно про те, що «Утримано за втрачене речове майно кошти у сумі 6423 грн 19 коп», «Утримано за майно, термін носіння якого не закінчився кошти у сумі 853 грн 11 коп». Місячний строк звернення до суду з даним позовом закінчився 03.07.2019, а трьохмісячний строк звернення (у обґрунтування наявності якого відповідачем не надано пояснень) закінчився 03.09.2019.

Суд не визнає як поважну причину пропуску строку на звернення до суду зміну судової практики з питання підсудності даної категорії справ, оскільки постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 818/1688/16 (ЄДРСР 78750846) (на яку посилається представник позивача) прийнято 05.12.2018, а з позовною заявою до Черкаського окружного адміністративного суду позивач звернувся 28.09.2020, тобто з пропуском тримісячного строку, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

У постанові Верховного Суду від 14.05.2019 №803/613/15-а (ЄДРСР 81728495) зазначено, що позивач уже звертався до суду з позовом про той самий предмет раніше, проте йому було відмовлено через невірно обраний спосіб захисту порушених прав. Такі причини носять суб`єктивний характер. Позивач самостійно обрав спосіб захисту своїх порушених прав і скористався своїм правом на судовий захист. Такі причини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

У постанові Верховного Суду від 13.03.2019 №826/13430/17 зазначено, що незнання через небажання дізнатися про те, що законодавством України встановлені певні строки звернення до суду, не дає підстав стверджувати про поважність пропуску позивачем такого строку.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України під час вибору і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Згідно з частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд дійшов висновку про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 121, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів залишити без руху.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання:

- обґрунтованої заяви з доказами на її підтвердження про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду;

- доказів наявності публічно-правового спору.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Л.В. Трофімова