Справа № 320/13807/20
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 грудня 2020 року м. Київ № 320/13807/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Василенко Г.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області , Начальника служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області Ігнатенка Г.І. , Начальника служби у справах дітей Яготинської міської ради Київської області Балима М.В. про визнання протиправними дій та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області , Начальника служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області Ігнатенка Г.І. , Начальника служби у справах дітей Яготинської міської ради Київської області Балима М.В. про визнання протиправними дій та стягнення моральної шкоди.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин сьомої, восьмої та десятої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно з частиною восьмою статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно з п. 12 ч. 1 ст.1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

В свою чергу, підпунктом 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Однак, на час звернення позивача з даною позовною заявою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу. Разом з тим, на підставі вимог наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року № 628» було запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України, Касаційному адміністративному суді (пілотних судах), під час якої місцевим та апеляційним судам, Касаційному адміністративному суді у ході тестового режиму експлуатації підсистеми "Електронний суд" керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року N 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми електронного суду (п.2 наказу). Надсилання в електронному вигляді процесуальних документів до суду в такому випадку має здійснюватися з використанням сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login. відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Таким чином, законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами: в електронній формі через Електронний кабінет (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи чи його представника).

Обмеження, що пов`язані з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Враховуючи, що електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа, перевірити підписання позову у суду немає можливості.

Оскільки оригіналу документа в паперовій формі до суду не надано, надісланий електронною поштою без електронного цифрового підпису позов не може вважатися таким, що підписаний позивачем.

Вказаний правовий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 19 серпня 2019 року у справі №160/2065/19, від 06 вересня 2019 року №520/6100/19, від 16 січня 2020 року №200/10469/19-а.

Крім того, суд також звертає увагу позивача, що частиною другою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

При цьому, як зазначив Верховний суд в ухвалі від 04.01.2018 в адміністративній справі № 9901/28/17, копії документів вважаються засвідченими належним чином за умови, якщо учасник справи підтверджує їх відповідність оригіналу, який у нього знаходиться, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд, також звертає увагу позивача на наступне.

В силу положень частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач, зокрема, оскаржує дії відповідачів щодо підготовки документів, складання та подання позовної заяви до суду в червні 2017 року. Водночас з наведеною вище позовною заявою ОСОБА_1 звернулась до суду лише 22.12.2020, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому суд не приймає до уваги посилання позивача, зазначене у позовній заяві, на постанову Верховного Суду від 16.11.2020 про залишення без задоволення касаційної скарги ОСОБА_2 про позбавлення її батьківських прав, як підставу поважності причин пропуску звернення до суду з цим позовом, оскільки розгляд цивільної справи в суді касаційної інстанції не може розглядатися судом як поважна причина пропуску строку звернення до адміністративного суду, адже є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають особі вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

Водночас, будь-яких доказів чи пояснень щодо існування причин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до адміністративного суду позовна заява не містить.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, враховуючи вимоги статті 123 Кодексу адміністративного судчинства України позивачем не доведено поважності причин пропуску строку на звернення до суду.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку; позовної заяви разом з усіма доданими до неї документами (належним чином засвідченими) в паперовому вигляді у чотирьох екземплярах (для їх направлення відповідачам та для суду).

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області , Начальника служби у справах дітей апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області Ігнатенка Г.І. , Начальника служби у справах дітей Яготинської міської ради Київської області Балима М.В. про визнання протиправними дій та стягнення моральної шкоди, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Василенко Г.Ю.