Справа № 400/4092/20
Суддя: Біоносенко В. В.
Дата ухвалення: 2020-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

28 грудня 2020 р. № 400/4092/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Біоносенка В.В., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "КЛАЙНЕР", вул. Мала Морська, 108, офіс 707,Миколаїв,54020
доЧорноморської митниці Держмитслужби, вул. Гоголя, 13,Херсон,Херсонська область,73003
провизнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 31.07.2020 № UA 508280/2020/000010/2 і картки відмови в прийнятті митної декларації від 31.07.2020 № UA 508280/2020/00046,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Клайнер" звернулось до адміністративного суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA508280/2020/000010/2 від 31.07.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи митному пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України від 31.07.2020 №UA508280/2020/00046.

Свої позовні вимоги, товариство обґрунтувало тим, що 31.07.2020 подано митну декларацію №UA508280/2020/006325 щодо здійснення митного контролю та митного оформлення товару - підшипники . Митна вартість товару була встановлена за основним методом оцінки - за ціною контракту. Проте, відповідачем 31.07.2020 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA508280/220/00010/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи митному пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України №UA508280/2020/00046, якими скоригував митну вартість товару. Відповідачем не застосовано метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються у зв`язку з тим, що подані декларантом документи не містять всіх даних, що підтверджують числові значення митної вартості (ціни товару), декларантом не надано документальне обгрунтування формування цін з урахуванням їх числових значень, подані документи містять розбіжності, декларантом надано не в повному обсязі витребувані митним органом додаткові документи для підтвердження митної вартості товару. Проте, подані ТОВ "Клацнер" документи повністю відповідають встановленому ч. 2 ст. 53 МК України переліку, повно та достовірно відображають вартість господарських операцій.

Відповідач позов не визнав, просив в його задоволенні відмовити. В письмовому відзиві свою позицію обгрунтував тим, що при здійсненні аналізу та оцінки ризиків щодо митної декларації позивача спрацювала Автоматизована система аналізу та управління ризиками та витребувані додаткові документи. За результатом розгляду документів встановлено, що подані документі містять розбіжності (ознаки підробки): дзеркально відображені підписи у комерційні пропозиції, прайс листі від 30.04.2020 та їх невідповідність підписам на інвойсі від 14.05.2020, та пакувальному листі від 13.05.2020, у сертифікаті про походження від 07.07.2020 №G60220 зазначено іншу вагу брутто. Крім цього, подані документи не містили всіх даних щодо числових значень складових митної вартості товарів. Митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №UA508280/2020/000010/2 від 31.07.20, у яких у митну вартість визначено за резервним методом визначення митної вартості товарів. Зважаючи на це, позовні вимоги є безпідставними.

Суд розглянув справу в порядку спрощеного провадження 28.12.2020 без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, відповідно до визначених строків в ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі та ухвалі про відкладення розгляду справи.

Дослідив матеріали справи, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Клайнер" зареєстровано в якості юридичної особи, про що 25.09.2019 в Єдиному Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зроблено відповідний запис №0041428. Основним видами діяльності товариства є вантажний автомобільний транспорт (основний); оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням оптова торгівля іншими машинами й устаткованням; транспортне оброблення вантажів.

08.05.2020 позивачем був укладений контракт № 1923 з фірмою «NINGBO SANYA BEARING CO., LTD (CHINA), за умовами якого продавець зобов`язується продати, а покупець прийняти товар-підшипники відповідно до виставлених інвойсів та оплатити товар. Ціна, кількість товару, асортимент товарів може змінюватись згідно взаємної домовленості сторін, що має бути відображено у проформах-інвойсах, інвойсах та технічних специфікаціях.

З метою митного оформлення, поставлених за контрактом товарів позивач подав до митниці електрону митну декларацію: UA 508280/2020/00625 від 31.07.2020, до якої додав: пакувальний лист від 14.05.2020, рахунок фактуру NB200211 від 14.05.2020, коносамент № HTSZX-202005007B від 21.05.2020, автотранспортна накладна 448818 від 28.07.2020, сертифікат походження товару форма А G60220 від 07.07.2020, комерційна пропозиція від 30.04.2020, акт про проведення огляду товарів, банківській платіжний документ №2 від 14.07.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення 10/07 від 10.07.2020, прайс-лист виробника товару від 30.04.2020, висновок ТПП-ГО-1479 від 28.07.2020, технічна специфікація №NB200211 від 14.05.2020, зовнішньоекономічний договір(контракт) № 1923 від 08.05.2019, договір про надання послуг митного брокера №352 від 28.07.2020, договір про перевезення № 169/01 від 11.05.2020, ідентифікатор повідомлення № 5752624 від 30.07.2020, сертифікат ССРІТ№203302А0/030959 від 10.07.2020, лист від 30.07.2020,експортна декларація №00358969 від 17.05.2020.

У рішенні про коригування митної вартості товарів від 31.07.2020 зазначено, що метод за ціною договору(контракту) щодо товарів, які імпортуються не застосовується, у зв`язку з тим, що документи подані декларантом до митного оформлення, не можуть бути використані для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів з наступних підстав. У поданих документах, що підтверджують складові митної вартості дзеркально відображені підписи у комерційній пропозиції від 30.04.2020 та прайс листі від 30.04.2020 ці підписи не відповідають підписам на інвойсі від 14.05.2020, прайс листі, технічній специфікації від 14.05.2020 та пакувальному листі від 14.05.2020. Це ставить під сумнів справжність зазначених документів. Основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів, яка визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів від 31.07.2020 № UA508280/2020/00046 позивача повідомлено про відмову у митному оформлені (випуску) товарів.

На підставі ч.3 ст.53 МК України митницею випробовувались додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації, договір з третіми особами, пов`язаний із договором про поставку товару , каталоги , спеціфікації, прейскуранти, висновки про якість та вартісні характеристики товарів, підготовленими спеціалізованими експертнимим організаціями, та/або інформація біржових організацій.

Листом від 31.07.2020 № 31/07 позивач повідомив митницю про неможливість надання будь-яких з витребуваних документів.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами 1, 2, 3 ст. 53 Митного кодексу України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Статтею 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 55 Митного кодексу України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

- обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

- наявну в митного органу інформацію , яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

- обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Аналіз норм Митного Кодексу України дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Позивач надав митниці всі документи, які були у нього в наявності. Позивач та його контрагент встановили у п.1.2 контракту, що ціна, кількість товару, асортимент товарів може змінюватись згідно взаємної домовленості сторін, що має бути відображено у проформах-інвойсах, інвойсах та технічних специфікаціях. Надані позивачем митному органу документи, якими встановлюється ціна товару - контракт, специфікація, інвойс не містять розбіжності, які мають впливають на правильність визначення митної вартості, ознаки підробки, або не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості товару.

Суд не погоджується з доводами митного органу, які зазначені у відзиві стосовно того, що наданий позивачем договір про надання транспортно-експедиторських послуг від 11.05.2020 та довідка про транспортні витрати від 10.07.2020 не містить інформації щодо всіх витрат та винагороди, які пов`язані з виконанням робіт/послуг по договору, оплата товару здійснення з порушенням умов договору, у експертній декларації від 16.05.2020 ціна товарів № 2,3,4,5 за одиницю виміру не відповідає за одиницю виміру, зазначену у інвойсі від 13.05.2020 , з огляду на те, що вищенаведені обставини не були вказані у спірному рішенні про коригування митної вартості , як обставини прийняття цього рішення. Суд надає оцінку спірному рішенню ретроспективно, на підставі тих документів, які були надані митниці та надає оцінку спірному рішенню з підстав в ньому зазначених.

У спірному рішенні відповідач, як підставу для прийняття рішення про коригування митної вартості товару зазначив, що у поданих документах, що підтверджують складові митної вартості дзеркально відображені підписи у комерційній пропозиції, прайс листі , що не відповідає підписам на інвойсі, прайс листі, технічній специфікації та пакувальному листі. Це ставить під сумнів справжність зазначених документів.

Відповідно до вимог діючого законодавства, контролюючий орган має право на витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Повідомляючи декларанта про необхідність надати додаткові документи митний орган має обґрунтовувати свої вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовою суттю правовідносин, які склалися між позивачем та його контрагентом.

Право витребовувати додаткові документи не означає безапеляційного неврахування наданих під час проведення консультацій документів та в процедурі підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються.

З аналізу приведених норм також вбачається наявність у митного органу обов`язку зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості перевірки розрахунку митної вартості на підставі наданих декларантом документів, обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Крім того, для витребування доказів на спростування наявності впливу взаємозв`язку покупця та продавця на митну вартість задекларованого товару митниця зобов`язана обґрунтувати обставини, які свідчать про ймовірність існування такого взаємозв`язку.

Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачеві. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53 МКУ) заборонено.

Як у рішенні про коригування митної вартості , так і відзиві на позов, відповідач мотивує застосування резервного методу визнання митної вартості товару не наданням позивачем витребуваних документів, зокрема: виписки з бухгалтерської документації щодо оплати складових митної вартості (страхування, пакування), страховий поліс, каталоги, спеціфікації, прейскуранти виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, а також наявності недоліків у поданих позивачем документах: а платіжних дорученнях про оплату товару відсутні печатки або підписи уповноважених осіб банку; у митній декларації країни відправлення зазначені умови поставки CIF, проте не зазначено георгафічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

На переконання суду, жодним іншим документом підтвердити це, ніж поясненням самого підприємства у цьому випадку неможливо. Тому, вимога до позивача надати якийсь документ про відсутність договору страхування на товар, є безпідставною. Натомість, митниця могла би спростувати це твердження позивача, надавши такий договір або вказавши його реквізити. Але, митниця такий договір не надала, та пояснень позивача про відсутність будь-яких договорів страхування не спростувала. За таких обставин, неможливо стверджувати про відсутність числових значень складових митної вартості щодо сплати за страхування, оскільки відомо, що такої сплати не було.

З приводу начебто ненадання документів, необхідних для підтвердження митної вартості - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, то суд вважає зазначити наступне.

Зазначені документи відповідно до ч.3 ст.53 МК України подаються за наявності їх у декларанта. Тобто, законодавець припускає, що таких документів може не бути у декларанта, або не існувати взагалі.

Позивачем було надано митниці безпосередньо контракти, а також Інвойси, укладені з постачальником, де чітко визначена ціна товару . Зазначена ціна повністю співпадає з ціною зазначеною за платіжними дорученнями. Також немає розбіжностей між цими документами щодо назви товару, його технічних особливостей, виробника товару, кількості та умов поставки, тощо.

За таких обставин суд вважає претензії, висунуті відповідачем до документів, штучними, надуманими та такими, що не дають підстави для обґрунтованих сумнівів у заявленої митної вартості.

Крім того, відповідно до вимог ст.244 КАС України суд враховує правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 27.11.2018 по адміністративній справі №826/12037/17 про те, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Позов задовольнити .

Сума сплаченого позивачем судового збору в розмірі 2102 гривень підлягає відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛАЙНЕР" (вул. Мала Морська, 108, офіс 707,Миколаїв,548) до Чорноморської митниці Держмитслужби (вул. Гоголя, 13,Херсон,Херсонська область,738) задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Чорноморської митниці Держмитслужби №UA508280/2020/000010/2 від 31.07.2020.

3. Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи митному пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України Чорноморської митниці Держмитслужби №UA508280/2020/00046 від 31.07.2020.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби (вул. Гоголя, 13,Херсон,Херсонська область,738) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛАЙНЕР" (вул. Мала Морська, 108, офіс 707,Миколаїв,548) судові витрати в розмірі 2102 гривень (дві тисячі сто дві грн).

5. Апеляційна скарга на це рішення може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя В. В. Біоносенко