Справа № 160/11685/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити певні дії,-
У листопаді 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла вищезазначена позовна заява, в якій позивач просить зобов`язати відповідача виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій, привести об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідність до вимог чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.11.2019 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1 921 грн. та належним чином завірених копій документів, що додані до позовної заяви для суду та для відповідача.
На виконання ухвали суду від 26.11.2019 року позивачем 19.12.2019 року усунуто вказані недоліки позовної заяви.
До канцелярії суду 19.02.2020 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивачем на його ім`я 08.12.2014 року та 17.07.2018 року вже були видані приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , які відповідач виконує належним чином та ніяких будівельних робіт за даною адресою не проводить, що позивачем не спростовано жодним чином. Виданий за результатами нової позапланової перевірки від 03.07.2019 р. припис про усунення порушень ДБН Б.2.2.-122018 ним отримано не було, а тому останній не міг виконати його вимоги, оскільки про існування припису від 03.07.2019 р. відповідачу стало відомо лише під час розгляду справи №160/9483/19, в рамках якої ним оскаржується інший припис позивача від 14.08.2019 року. Також відповідач зазначає, що позивачем допущено порушення вимог пунктів 7 та 9 Постанови КМУ від 23.05.2011 р. №553 Про затвердження Порядку здійснення державно-архітектурного контролю під час видачі направлення на проведення перевірки, проведення позапланового заходу та складання акта від 03.07.2019 р., що, в свою чергу, є підставою для визнання протиправним припису від 03.07.2019 р. та прийняття рішення про відмову в задоволенні позову.
Ухвалою суду від 03.09.2020 року у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду відмовлено. Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволено. Позовну заяву УДАБК ДМР до ОСОБА_1 про зобов`язання виконати вимоги припису залишено без розгляду.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.06.2020 року апеляційні скарги Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради та ОСОБА_4 задоволено. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 року скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Розпорядженням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 року №285д щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи, у зв`язку із перебуванням судді Турової О.М. у тривалій відпустці, справу було передано - судді ОСОБА_5 .
До суду 23.09.2020 року від представника третьої особи-2 надійшли письмові пояснення по справі, в яких зазначено, що правопорушення, вчинене відповідачем, носить характер триваючого, оскільки ним не було виконано припис позивача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., яким вимагалося до 07.08.2019 р. усунути порушення містобудівного законодавства шляхом усунення порушення ДБН Б. 2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства. Цей припис не було виконано ні протягом наданого строку (до 07.08.2019 р.), ні після спливу цього строку. Крім того, відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №533 від 23.05.2011 р., перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог припису є підставою для проведення наступної планової перевірки, а за умов невиконання вимог припису суб`єкти містобудування несуть адміністративну відповідальність згідно з ч.1 ст.188-42 КУпАП. Відповідач не надав суду докази, що ним виконані вимоги, зазначені у приписі від 03.07.2019 р., натомість позаплановою перевіркою від 14.08.2019 р. було затверджено, що вимоги припису не виконані. Враховуючи викладене, заявлені позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити.
Ухвалою суду від 13.11.2020 року було поновлено провадження по справі, оскільки рішення суду від 02.04.2020 року у справі №160/9483/19 набрало законної сили 28.10.2020 року, а тому призначено підготовче засідання по даній справі на 25.11.2020 року.
Ухвалою суду від 18.11.2020 року було відмовлено позивачу у задоволенні його заяви про забезпечення позову.
До суду 01.12.2020 року від відповідача надійшли письмові пояснення, в яких вказується, що як було встановлено судовими інстанціями по інших справах та не заперечується позивачем, з грудня 2014 року будівництво за адресою: АДРЕСА_1 не проводиться, оскільки позивачем в 2014 р. виконано припис відповідача про зупинення будівельних робіт. Із системного аналізу положень статті 41 Закону №3038-VІ та Порядку №553 слідує наступне: для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. У постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а, від 30.09.2019 у справі №0440/6595/18, колегія суддів дійшла висновку про те, що сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто, за загальним правилом перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.
01.12.2020 року у підготовче засідання особи, які беруть участь у розгляді справи належним чином повідомлені про дату, час та місце з`явились. Судом були вирішені заявлені сторонами клопотання. Ухвалою суду від 01.12.2020 року було відмовлено третій особі-2 у задоволенні заяви про забезпечення позову. Ухвалою суду від 01.12.2020 року було відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про залишення даної позовної заяви без розгляду.
Проведено заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - померлої ОСОБА_4 на її правонаступника ОСОБА_2 . Після чого, судом було закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті на 09.12.2020 року.
09.12.2020 року в судове засідання з`явилися представник позивача, третя особа-1, представник третіх осіб, та у зв`язку з неявкою в судове засідання відповідача належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відкладено його проведення.
16.12.2020 року особи, які беруть участь у розгляді справи належним чином повідомлені про дату, час та місце у судове засідання не з`явились. Але до суду від представника позивача, третьої особи-1, представника третіх осіб надійшли заяви, про розгляд даної справи за їх відсутності, та на задоволенні позовної заяви вони наполягали.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, судом вирішено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 26.06.2019 р. № 324п та звернення ОСОБА_4 від 28.05.2019 р. (від 29.05.2019 р. вх.№С-27/1), головному спеціалісту-інспектору управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. було видано направлення від 26.06.2019 р. №0263 на проведення позапланового заходу з проведення державного архітектурно-будівельного контролю об`єкту розташованому за адресою: м.Дніпро, вул.Лабораторна, 89.
03.07.2019 р. головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 по об`єкту будівництва, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 .
За результатами перевірки виявлено порушення відповідачем п.3.25* ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій, п.6.1.20. п.п.10.29. 10.30* ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, п.14.9.1 ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій.
У зв`язку із чим видано новий припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 р., яким відповідачу повторно висунуто вимогу до 16.09.2019 року виконати вимоги припису від 03.07.2019 р., а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі. Також складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.188-42 КУпАП, з урахуванням якого 30.08.2019 р. постановою №32/А ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні даного правопорушення, та накладено штрафу у сумі 6 800 грн.
Станом на теперішній час, відповідачем вимоги припису від 09.07.2019 р. по об`єкту: АДРЕСА_1 не виконано, що й стало підставою для звернення позивача до суду з даною позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).
Відповідно до пункту 6 Порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).
При цьому, вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Так, управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради є виконавчим органом Дніпровської міської ради та створено міською радою відповідно до ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».
Згідно з Законом України від 09.04.2015 р. № 320-VIII, який набрав чинності з 01.09.2015 р., органам місцевого самоврядування надано право утворювати власні органи державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до перехідних положень Закону України від 09.04.2015 р. № 320-VІІІ зазначені органи починають здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» на наступний день після затвердження акта спільної комісії. В рамках децентралізації сфери держархбудконтролю відповідний акт приймання-передавання справ між Дніпровською міською радою та Державною архітектурно-будівельною інспекцією України підписано 27.10.2016 р.
Управління діє на підставі Положення затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 23.05.2018 р. № 33/32, згідно з п.2.5 якого Управління здійснює контроль за виконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
До компетенції Управління віднесено здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Дніпра.
Так, вказаним будівництвом порушуються права інших осіб. Оскільки новим будівництвом порушено вимоги до протипожежних розривів до існуючих будинків, а також порушено інсоляційний режим приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 .
Позивачем застосовувались всі передбачені законом заходи досудового врегулювання спору, однак, відповідачем вони проігноровані.
Згідно з ч.3 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Так, 30.09.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019 р. винесений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Харченко М.М., про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., що є порушенням абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 року по справі № 160/9483/19 в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 року по справі № 160/2984/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 року в адміністративній справі №160/9483/19 залишено без змін.

В постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 року суд апеляційної інстанції вважає, що у відповідача були законні підстави для складення нового припису від 14.08.2019 року про усунення позивачем порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019 р. винесений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Харченко М.М., про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., що є порушенням абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 р. № 553.

Оскільки відповідач в установлений строк добровільно не виконав вимоги, встановлені у приписі, а саме: до 07.08.2019 року усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій, привести об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідність до вимог чинного законодавства.

Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню повністю, з викладених вище підстав.

Розподіл судових витрат у відповідності до вимог ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити повністю.

Зобов`язати громадянина ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Індустріальним РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 20.06.1996 р.) виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій, привести об`єкт розташований за адресою: м.Дніпро, вул.Лабораторна, 89, у відповідність до вимог чинного законодавства.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст.295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.С. Кучма