Справа № 200/10509/20-а
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

23 грудня 2020 р. Справа №200/10509/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Христофорова А.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Головного управління Державної казначейської служби України в Донецькій області, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Донецького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Головного управління Державної казначейської служби України в Донецькій області, про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 16 листопада 2020 року позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Разом із відзивом на позовну заяву, відповідачем ТУ ДСА України в Донецькій області до суду подане клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, обґрунтоване тим, що з огляду на категорію справи, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, дана справа не є справою незначної складності, у зв`язку із чим, її розгляд слід проводити за правила ми загального позовного провадження.

Розглянувши вищевказане клопотання відповідача, суд приходить до висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до статей 12, 257 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно із частиною 3 статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; 2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію; 6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження; 8) типові справи; 9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині; 10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; 11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Згідно із частиною 2 статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку із наведеним, з урахуванням положень ст.ст. 12, 257 КАС України, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 12 ст. 171 КАС України, якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Згідно із ч. 1 ст. 259 КАС, клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Отже, строк для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, судом визначається в ухвалі про відкриття провадження у справі, за результатами розгляду відповідного клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням (ч. 4 статті 260 КАС України).

Отже, заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відповідач подає в установлений судом строк.

Суд наголошує, що строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, судом не визначався.

Враховуючи, що дана справа належить до категорії справ які можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, та підстави для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження відсутні, вищевказане клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

Крім того, у відзиві на позовну заяву відповідачем заявлене клопотання про залучення співвідповідачами у справі Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, обґрунтоване тим, що позивачка фактично не погоджується з прийнятим Верховною Радою України Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 13 квітня 2020 року № 553-IX, яким Закон України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» був доповнений статтею 29 щодо обмеження нарахування суддівської винагороди на період дії карантину, визначеного Кабінетом Міністрів України. Проект цього Закону був розроблений, доопрацьований та внесений на розгляд Парламенту Кабінетом Міністрів України, і у подальшому прийнятий Верховною Радою України, у зв`язку із чим, відповідач вважає, що ТУ ДСА України в Донецькій області, до якого пред`явлені позовні вимоги про стягнення недоотриманої заробітної плати, не є належним відповідачем у справі, так як відповідач своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю не здійснював заходів спрямованих на порушення прав та законних інтересів позивача, та належними відповідачами у справі є саме Верховна Рада України та Кабінет Міністрів України.

Розглянувши вказане клопотання відповідача, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частин 3-5 статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 4 вказаного КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Жодна з пред`явлених позовних вимог позивачки до Верховної ради України чи Кабінету Міністрів України, не звернена.

Згідно із пунктами 1, 3, 6 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 року № 141/0/15-19, Державна судова адміністрація України (ДСА України) є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

Територіальними органами ДСА України є територіальні управління Державної судової адміністрації України.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору у даній справі є перерахунок суддівської винагороди позивачки шляхом обчислення її відповідно до ст. 130 Конституції України та статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та виплата її недоотриманої частини, нарахування якої безпосередньо здійснює визначений позивачкою відповідач у справі Територіальний орган ДСА України в Донецькій області.

Отже, спірні правовідносини у справі виникли між позивачем та ТУ ДСА України в Донецькій області, та не стосується правовідносин позивачки з Верховною Радою України чи Кабінетом Міністрів України, про залучення яких в якості співвідповідачів у справі клопоче відповідач.

За наведених обставин, клопотання ТУ ДСА України в Донецькій області про залучення співвідповідачами у справі Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, є безпідставним, а отже не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12,19, 48, 171, 256-259, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

У задоволенні клопотання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області про залучення до участі у справі співвідповідачами Верховну Раду України та Кабінет Міністрів України відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров