Справа № 580/377/19
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

24 грудня 2020 року справа № 580/377/19

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тимошенко В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправною та скасування вимоги, рішення,

ВСТАНОВИВ:

01 лютого 2019 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф- від 19.11.2018;

- визнати протиправним та скасувати рішення № від 19.11.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при винесенні оскаржуваних рішень контролюючий орган дійшов помилкового висновку про заниження чистого доходу отриманого від здійснення донарахування контролюючим органом і для інших платежів та зборів, що підлягають сплаті до бюджету, зокрема єдиного внеску на обов`язкове державне соціальне страхування. У зв`язку з чим зроблено висновок про порушення платником податків вимог пп. 1.2. п. 1 ст. 7 та абзацу 3 п. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», а саме заниження бази нарахування єдиного внеску на який нараховується єдиний внесок за 2016-2018 року.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 25.02.2019 позовну фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправною та скасування вимоги, рішення наказу повернуто позивачеві.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2019 ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 25.02.2019 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Шляхом автоматизованого розподілу 07.06.2019 справу №580/377/19 передано на розгляд судді Тимошенко В.П.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 12.07.2019 зупинено провадження у даній справі до набрання чинності рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у справі №580/615/19 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування наказу.

15.07.2019 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову повністю.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 23.09.2020 поновлено провадження у справі.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підприємець 24.03.2006 виконавчим комітетом Черкаської міської ради, код основного виду економічної діяльності 46.73 оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням.

Наказом Головного управління ДФС у Черкаській області від 20.07.2018 №1292 призначено проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 . Перевірку призначено з 29.08.2018 тривалістю 10 робочих днів. У разі відсутності відомостей про отримання ФОП ОСОБА_1 наказу та повідомлення про проведення перевірки, перевірка розпочнеться через 10 календарних днів з дати отримання відомостей про вручення наказу, але не раніше 29.08.2018. Перевірку провести за період діяльності з 01.01.2015 по 31.12.2017 з урахуванням ст. 102 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI з метою дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства та за період діяльності з 01.01.2014 по 31.12.2017 з метою дотримання вимог законодавства з питань нарахування та сплати єдиного соціального внеску (а.с.21). Даний наказ позивачем отримано 23.07.2018, що підтверджується розпискою №239/23-00-13-0124 від 20.07.2018. (а.с.68).

Крім того, ОСОБА_1 23.07.2018 особисто під підпис вручено повідомлення від 20.07.2018 №239/23-00-13-0124 про проведення перевірки.

Наказом ГУ ДФС у Черкаській області від 11.09.2018 №1671 термін проведення документальної планової виїзної перевірки продовжено на 5 (п`ять) робочих днів, копію якого вручено особисто під підпис ОСОБА_1 11.09.2018.

В ході проведення перевірки, на підставі п.п.20.1.6 та п.п.20.1.14 п.20.1. ст.20 Податкового кодексу України та у зв?язку з проведенням документальної планової перевірки ФОП ОСОБА_1 направлено запит про надання пояснень, документів (копій документів), а саме запитувалася інформація щодо:

1) затверджених норм списання паливо-мастильних матеріалів;

2) даних про дебіторську та кредиторську заборгованості станом на 01.01.2015, 01.01.2016, 01.01.2017, та 01.01.2018;

3) дані щодо залишків товарно-матеріальних цінностей станом на 01.01.2015, 01.01.2016, 01.01.2017, та 01.01.2018.

04.09.2018 ОСОБА_1 надав вищезазначену інформацію відповідачу (а.с.24.)

На підставі п.п. 20.1.4 п.20.1 ст.20, п.77.1 та п.77.4 ст. 77 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI, Закону України від 8 липня 2010 року №2464-VI Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, наказу ГУ ДФС у Черкаській області № 1292 від 20.07.2018, плану-графіка проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання на 2018 рік, на підставі направлення на перевірку від 28.08.2018 № 1351/23-00-13-0124, заступником начальника відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Черкаській області Байдою Олександром Анатолійовичем проведена документальна планова виїзнаперевірка діяльності ФОП ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_1 , з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період діяльності з 01.01.2015 по 31.12.2017 (з урахуванням ст.102 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ), дотримання вимог законодавства з питань нарахування та сплати єдиного соціального внеску за період діяльності з 01.01.2014 по 31.12.2017, відповідно до затвердженого плану перевірки, наведеного у додатку до акта.

За наслідками перевірки складено акт від 25.09.2018 №479/23-00-13-0214/ НОМЕР_1 , в якому встановлено ряд порушень податкового законодавства України.

На підставі акта перевірки відповідачем сформовано та направлено позивачу вимогу про сплату боргу (недоїмки) від № Ф- від 19.11.2018 та рішення № від 19.11.2018.

Не погодившись з винесеними рішеннями, позивач звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист

За змістом частин першої-третьої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, положення процесуального закону передбачають виняток щодо обрахування загального строку звернення до суду у разі якщо такий встановлений іншими спеціальними законодавчими актами.

Так, правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Закон).

Дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 Закону).

В частині ж другій статті 2 Закону закріплено, що принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску визначаються виключно цим Законом.

Відтак, спеціальним законодавчим актом, що визначає строки звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату єдиного внеску, є саме Закон.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Конституція України, таким чином, надає громадянам право безпосередньо звертатися до суду із скаргою на рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, однак положення Основного закону не визначають спеціальних строків звернення до суду у справі про оскарження вимоги про сплату боргу з єдиного соціального внеску.

Оцінюючи обставини щодо дотримання позивачем визначеного спеціальним законодавчим актом строку звернення до суду, необхідно звернути увагу на таке.

Пунктом 4 частини першої статті 6 цього Закону визначено наявність у платника єдиного внеску права оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Відповідно до положень абзацу 4 частини четвертої статті 25 Закону платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку (абзац 5 частини четвертої статті 25 Закону).

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абзац 6 частини четвертої статті 25 Закону ).

Абзацом 8 частини четвертої статті 25 Закону визначено порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За змістом абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Отже, зміст наведених норм дає підстави для висновку, що встановлений абзацом 9 частини четвертої статті 25 Закону строк для платника податків, протягом якого останній може оскаржити вимогу в судовому порядку у взаємозв`язку із положеннями статті 122 КАС, становить десять днів з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом у постановах від 31 січня 2019 року у справі №802/983/18-а, від 19 березня 2020 року у справі №140/1757/19, від 28 травня 2020 року у справі № 200/11547/19-а та ін.

Частиною першою статті 36 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з частини шостої статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Від наведених вище правових висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах палата, об`єднана палата або Велика Палата Верховного Суду у відповідності до статті 346 КАС не відступала, а тому підстав для їх неврахування при вирішенні даного спору немає.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, копію оскаржуваних рішень отримано ним 22.11.2018, а тому саме в цей день він дізнався про порушення своїх прав. У зв`язку із цим, позивач мав право оскаржити вимогу до суду у строк до 02.12.2018, проте із відповідним позовом звернувся лише 01.02.2019, тобто із пропуском встановленого законом строку.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду, неподання заяви про його поновлення й не зазначення поважних причин пропуску, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 6240-243, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправною та скасування вимоги, рішення залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, передбачені статями 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням особливостей п. 15.5 Розділу VII Перехідні положення п. 3 розділу VI Прикінцеві положення цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 24.12.2020.

Суддя В.П. Тимошенко