Справа № 640/13441/19
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 грудня 2020 року м. Київ № 640/13441/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши заяву представника відповідача про роз`яснення судового рішення, прийнятого в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1 (

АДРЕСА_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві (04053, м. Київ,

вул. Бульварно-Кудрявська, 16)

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві (далі по тексту - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві щодо відмови у призначенні ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пенсії за віком на пільгових умовах за його заявою від 06 травня 2019 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві зарахувати до пільгового стажу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) період роботи на шахті ім. М. Горького з 03 серпня 1987 року по 30 листопада 1994 року, що надає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах згідно зі Списком №1;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві призначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пенсію за віком на пільгових умовах на підставі заяви від 06 травня 2019 року з урахуванням довідки про заробітну плату для обчислення пенсії від 28 листопада 2014 року №302, довідки про підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсії за відсутності трудової книжки або відповідних записів в ній від 28 листопада 2014 року №301; архівної довідки від 28 листопада 2014 року №303; наказу про проведення атестації робочих місць від 27 березня 1995 року №191 з додатками; протоколу атестації робочих місць по умовах праці підземних робітників шахти імені М. Горького від 27 березня 1995 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2020 року адміністративний позов задоволено частково, зокрема, визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві, викладену у листі №1Н0930/03 від 27 червня 2019 року, щодо зарахування ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до пільгового стажу періодів роботи з 03 серпня 1987 року по 30 листопада 1994 року; зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві зарахувати до пільгового стажу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) період роботи на шахті ім. М. Горького з 03 серпня 1987 року по 30 листопада 1994 року, що надає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах згідно зі Списком №1; в іншій частині адміністративного позову відмовити.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

22 грудня 2020 року представник Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, у якій просить: роз`яснити рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2020 року у справі №640/13441/19, а саме - зазначивши, з якого періоду призначити гр. ОСОБА_1 пенсію на пільгових умовах згідно Списку №1 із врахуванням пільгового стажу на шахті ім. М. Горького з 03 серпня 1987 року по 30 листопада 1994 року.

Вказана заява обґрунтована тим, що під час виконання вказаного рішення суду виникли труднощі, оскільки судом не зазначено з якого періоду призначити позивачу пенсію на пільгових умовах.

Вирішуючи заяву по суті, суд виходить з наступного.

Приписами частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, зміст поданої заяви про роз`яснення рішення суду, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви в порядку письмового провадження без виклику та повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції станом на момент розгляду заяви) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 р. «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення є його неясність, невизначеність, нечіткість за змістом.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи зміст положень даної статті, слід зазначити, що роз`яснення судом ухваленого ним рішення має на меті усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення, що в свою чергу перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь - яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник фактично просить роз`яснити не зміст резолютивної частини постанови суду, а порядок її виконання у зв`язку з постановленням судового рішення від 18 травня 2020 року у справі №640/13441/19.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що резолютивна частина рішення від 18 травня 2020 року не містить зобов`язального характеру в частині призначення гр. ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пенсію за віком на пільгових умовах на підставі заяви від 06 травня 2019 року. Водночас, в мотивувальній частині вказаного рішення вказано, що в частині позовних вимог щодо зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві призначити ОСОБА_1 пенсії за віком на пільгових умовах відповідно до пункту «а» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» з дня звернення за призначенням пенсії, а саме з 06 травня 2019 року, суд відмовив у задоволенні даних вимог, оскільки на момент звернення позивача до пенсійного органу із заявою про призначення пенсії за віком на пільгових умовах у позивача відповідно до наданих ним документів був наявний загальний стаж 19 років 5 місяців 2 дні та стаж роботи на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці, - за списком N 1 виробництв, робіт, професій, посад і показників - 7 років 3 місяці 27 днів, відповідно, такий стаж не є достатнім, як того вимагає стаття 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення».

Аналіз наведеного свідчить, що заявник просить роз`яснити ту частину рішення, яку резолютивна частина не містить.

З урахуванням вищевикладеного, заява представника Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про роз`яснення судового рішення від 18 травня 2020 року по адміністративній справі №640/13441/19 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про роз`яснення судового рішення від 18 травня 2020 року по адміністративній справі №640/13441/19.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.Б. Федорчук