Справа № 591/3585/20
Суддя: Шелєхова Г. В.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/3585/20
Провадження № 2-а/591/169/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2020 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі: головуючого судді Шелєхової Г.В.,при секретарі Товстуха Д.О.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до в.о начальника Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромного Валерія Валерійовича, Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ставить питання про скасування постанови №15 від 15 травня 2020 року, винесеної в.о. начальником управління ДАБК Сумської міської ради Скоромним В.В. про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500,00 грн. на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП.

Постанова обгрунтована тим, що позивач, будучи посадовою особою АТ «Сумбуд», не забезпечив здійснення технічного нагляду за виконанням робіт на об`єкті, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми наслідками, а саме технічний нагляд здійснював інженер з технічного нагляду ІІ категорії хоча повинен був здійснювати інженер з технічного нагляду І категорії. Однак, відповідач невірно трактує норму закону, і нагляд мав здійснювати саме інженер 2 категорії.

Крім цього, відповідачем грубо порушено право позивача на захист, не роз`яснені права та обов`язки про розгляді справи.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 16 червня 2020 року відкрито провадження у даній справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 18 серпня 2020 року призначено справу до судового розгляду на 22 жовтня 2020 року.

22 жовтня 2020 року відкладено розгляд справи до 14 грудня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задоовльнити.

Представник відповідача проти позову заперечила.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного:

Судом встановлено, що 15 травня 2020 року виконуючим обов`язки начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромним Валерієм Валерійовичем винесено постанову №15 відносно ОСОБА_1 за ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8 500,00 грн (а.с.8-10).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17 березня 2020 року №25/4, з метою організації будівництва багатоповерхових житлових будинків між Сумською міською радою та ТОВ «Сервіс-Маркет» 29 жовтня 2015 року було укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:008:0015.

На підставі договору та інших цивільно-правових уго, ПАТ «Сумбуд» та ТОВ «Сервіс-Маркет» у травні 2019 року організували виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Нове будівництво багатоквартирного 10-ти поверхового житлового будинку за адресою: м. Суми, проспект М.Лушпи, 5, корп. 22/2».

Наказом директора ТОВ «Маркет-Сервіс» Хобота В.С. №11/03.2019 року «Про призначення відповідального за технічний нагляд», відповідальною особою за виконання на даному об`єкті будівництва технічного нагляду призначено Склярову Я.О.

Склярова Я.О. має виданий 20.10.2016 року кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів архітектури серії АТ№006176 за категорією «інженер з технічного нагляду ІІ категорії (будівництво).

Ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», передбачає, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11 липня 2007 року № 903 передбачає лише наявність у інженера технічного нагляду кваліфікаційного сертифікату. Будь-яких обмежень для інженерів технічного нагляду щодо здійснення технічного нагляду за об`єктами, що належать до об`єктів із середніми наслідками (СС2), в залежності від присвоєної інженеру категорії вказаний нормативний акт не встановлює.

Згідно ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», громадянам, які пройшли професійну атестацію, видається відповідний кваліфікаційний сертифікат. Видача кваліфікаційного сертифіката здійснюється на підставі прийнятого рішення про видачу кваліфікаційного сертифіката шляхом внесення запису до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Громадяни, які пройшли професійну атестацію, набувають права на виконання відповідних видів робіт з дня внесення до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва запису про кваліфікаційний сертифікат.

Громадяни, які одержали відповідний кваліфікаційний сертифікат, мають особисту печатку та несуть відповідальність за неналежне виконання робіт (послуг), право виконання яких визначено кваліфікаційним сертифікатом, та порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил.

До виконавців робіт, які пройшли професійну атестацію відповідно до цієї статті, прирівнюються особи, які отримали сертифікати за напрямом професійної атестації в органах з сертифікації персоналу, акредитованих відповідно до Закону України "Про акредитацію органів з оцінки відповідності", та включені до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Посилання відповідача на наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №192 від 8 серпня 2017 року «Про внесення змін до Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників Випуск 64 «Будівельні, монтажні та ремонтно-будівельні роботи» суд не приймає до уваги, оскільки Довідник встановлює лише певні кваліфікаційні критерії до осіб, які мають намір отримати сертифікат інженера з технічного нагляду.

В кваліфікаційному сертифікаті ОСОБА_2 орган, який його видав не встановив будь-яких обмежень щодо можливості здійснення технічного нагляду в залежності від наслідків об`єкта.

Таким чином відповідачем не наведено жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 не немала повноважень на здійснення технічного нагляду на об`єкті.

Крім цього, позивач вказує, що протокол складено у його відсутність, про розгляд справи не повідомлено, позбавлено права скористатися своїми правами, передбаченими ст. 268 КУпАП, в тому числі правом на захист.

Як вбачається зі змісту протоколу, протокол складений у відсутність позивача, йому не роз`яснено суть правопорушення, права та обов`язки.

В протоколі зазначено дату розгляду справи 26 березня 2020 року, згідно рекомендованого повідомлення, копію протоколу за довіреністю отримав ОСОБА_3 24 березня 2020 року (а.с.95).

Доказів на підтвердження того, що позивач був сповіщений про розгляд справи, призначений на 15 травня 220 року суду не надано.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.245 КУпАП України завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 279 КУпАП, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Аналогічна правова позиція, викладена в Постанові Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі №К/9901/29775/18.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що оскаржувана постанова складена з порушенням вимог закону, в процесі слухання справи відповідачем не доведено протилежного.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що постанову необхідно визнати протиправною та скасувати її.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 77, 78, 139, 241-246, 286 КАС України,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №15 від 15 травня 2020 року, винесену виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромним Валерієм Валерійовичем, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи в порядку письмового провадження, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне рішення виготовлено в десятиденний строк.

Суддя Г.В.Шелєхова