Справа № 640/20721/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

24 грудня 2020 року м. Київ№ 640/20721/19
Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Кармазіна О.А. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом:

Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна»
до третя особа:Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України, Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро НВ»
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

28.10.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» (01103, м. Київ, вул. Підвисоцького процесора, 6-в, код ЄДР: 36086758) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 39439080), Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, код ЄДР: 39292197), в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДФС у м. Києві від 11.06.2018:

№ 781230/36086758 про відмову в реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» № 280 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 953 925,00 грн.;

№ 781233/36086758 про відмову в реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» № 133 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 480 000,00 грн.;

2) зобов`язати ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні:

№ 280 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 953 925,00 грн.;

№ 133 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 480 000,00 грн., що були подані ТОВ «Агросток Україна» на реєстрацію.

Ухвалою судді від 18.11.2019 позовну заяву ТОВ «Агросток Україна» повернуто позивачу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 апеляційну скаргу ТОВ «Агросток Україна» задоволено та скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.11.2019, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі.

Вказана справа надійшла до ОАС м. Києва 03.01.2020 та відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14.01.2020 передано судді ОАС м. Києва Кармазіну О.А.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.01.2020 позовну заяву залишено без руху як таку, що подана без додержання вимог, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та встановлено строк для їх усунення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2020 прийнято позову заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом учасників справи.

У судове засідання з`явилася позивач та представник відповідача - ГУ ДФС у м. Києві, представник відповідача - ДФС України та представник третьої особи в судове засідання 04.03.2020 не з`явився, що, однак, не є перешкодою для розгляду справи по суті.

04.03.2020 суд перейшов до розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позиція позивача.

Звертаючись до суду з даним позовом до суду позивач в обґрунтування позовних вимог наголосив на протиправності оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, з огляду на те, що господарські відносини між позивачем та третьою особою - ТОВ «Агро НВ», в ході здійснення яких виписано податкові накладні від 10.11.2017 № 133 та № 280, є реальними, що підтверджується первинними документами.

Позивач також додав, що оскаржувані рішення, які є ідентичними за формою і майже ідентичними за змістом, за своєю структурою, інформативністю та текстовим наповненням є більш ніж лаконічними. Проте, доречність такої лаконічності є дуже сумнівною.

Наголошує, що жодного обґрунтування прийнятих рішень, жодних результатів аналізу відповідачем 1 - ГУ ДФС у м. Києві, змісту поданих після призупинки ним реєстрації ПН і подання позивачем внаслідок цього пояснень і доданих до них документів, жодної нормативної аргументації чи хоча б посилань на акти законодавства, які дають підстави прийняти оскаржувані рішення, у оскаржуваних рішеннях немає.

Щодо строків звернення до суду, то позивач зазначив, що оскільки КАС України встановив, що іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, то відповідно до п. 1 ст. 102 Податкового кодексу України у поєднанні з правилом, встановленим ч. 1 ст. 56.18 Податкового кодексу України. строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення контролюючого (у даному разі - фіскального) органу, становить 1095 днів після отримання позивачем оскаржуваного рішення. Відтак позивач робить висновок про те, що оскаржувані цим позовом рішення ГУ ДФС у м. Києві від 11.06.2018 були видані ним в Єдиній системі реєстрації податкових накладних у електронному вигляді і отримані позивачем в той же день, строк у 1095 днів для звернення до адміністративного суду триває до 11.06.2021.

Відтак позивач просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Позиція відповідача - ГУ ДФС у м. Києві.

ГУ ДФС у м. Києві надіслало до суду відзив на позовну заяву, в якому просило відмовити у задоволення позовних вимог з тих підстав, що підставами для прийняття оскаржуваних рішень слугувало надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, оскільки ТОВ «Агросток Україна» не надано інформацію та документальне підтвердження, а саме: сертифікати відповідності, складські документи, документи на підтвердження розрахунків за поставлені товари.

Крім того, в ході розгляду справи, 27.02.2020 представником ГУ ДФС у м. Києві подане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яка обґрунтована пропуском позивачем шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Позиція відповідача 2 - ДФС України.

ДФС України повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, відзиву по суті заявлених позовних вимог не надав.

Позиція третьої особи.

Третя особа будучи повідомлена належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання, пояснень з приводу заявлених позовних вимог суду не надала.

Разом з тим, розглядаючи справу, судом отримано додаткові матеріали, що впливають на оцінку обставин щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом, в ході розгляду якої представником ГУ ДФС у м. Києві і було заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду.

Вирішуючи по суті клопотання ГУ ДФС у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду, яке подано до суду 27.02.2020, суд зазначає наступне.

Так, строк звернення до адміністративного суду врегульований статтею 122 КАС.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

При цьому, слід звернути увагу на те, що постанова Верховного Суду від 17.07.2019 у справі № 640/46/19, яка була підставою для скасування постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.11.2019 у даній справі, якою позовну заяву ТОВ «Агросток Україна» повернуто позивачу через пропуск останнім строку звернення до суду, стосувалася випадків, коли мало місце адміністративне оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Проте, що стосується обставин даної справи, слід звернути увагу на те, що у постанові від 02.07.2020 у справі № 1.380.2019.006119 Верховний Суд зазначив, що у справах цієї категорії, як у даному випадку, застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

Вказана правова позиція також викладена і у постанові Верховного Суду від 20.11.2020 у справі № 1.380.2019.006517 (провадження № К/9901/12325/20).

Таким чином, Верховний Суд у постановах у справах № 1.380.2019.006119 та № 1.380.2019.006517 сформулював правовий висновок, відповідно до якого, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається ч. 2 ст. 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин судом підлягають врахуванню саме ті висновки Верховного Суду, які прийняті ним більш пізніше.

Суд вважає за необхідне також зазначити, що судова практика не стоять на місці. У багатьох сферах вона еволюціонує і постійно розвивається.

Як свідчить і практика ЄСПЛ Конвенція - це живий організм, і її необхідно тлумачити з урахуванням реалій сьогоднішнього дня.

Як зазначив Суд у рішенні «Тайрер проти Сполученого Королівства» від 25 квітня 1978 р., вперше тлумачити Конвенцію як «живий організм» («живий інструмент») почала Європейська комісія з прав людини, а Суд з таким тлумаченням погодився: «Суд повинен також нагадати, що, як слушно наголосила Комісія, Конвенція є живим інструментом і повинна тлумачитися у світлі умов сьогодення (п. 31)», чим і керується суд у даній справі.

Відтак, застосовуючи висновки Верховного Суду, що викладені у постановах від 02.07.2020 та від 20.11.2020 у справах № 1.380.2019.006119 та № 1.380.2019.006517, суд дійшов висновку, що Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами статті 122 КАС України, а не Податковим кодексом України.

Як вже було зазначено вище, позивач у даній позовній заяві просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДФС у м. Києві від 11.06.2018:

№ 781230/36086758 про відмову в реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» № 280 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 953 925,00 грн.;

№ 781233/36086758 про відмову в реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» № 133 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 480 000,00 грн.;

2) зобов`язати ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні:

№ 280 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 953 925,00 грн.;

№ 133 від 10.11.2017 на загальну суму ПДВ 480 000,00 грн., що були подані ТОВ «Агросток Україна» на реєстрацію.

При цьому, досліджуючи матеріали позовної заяви судом не встановлено обставин звернення позивача зі скаргами на рішення від 11.06.2018 № 781230/36086758 та № 781233/36086758 до комісії ДФС України з питань розгляду скарг. Про що зазначав і сам позивач, зокрема, у позовній заяві - у даному випадку законом не встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відтак до суду з даним позовом позивач звернувся лише 28.10.2019, тобто із значним пропуском шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Слід наголосити, що принципом адміністративного судочинства є верховенство права, тоді як пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо захисту його прав та обов`язків. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за адміністративним позовом, однак це право не є абсолютним та може бути реалізовано лише у тому випадку, коли особою, яка звертається до суду, дотримано певні норма національного законодавства в частині вимог, передбачених для подання позовної заяви, у тому числі щодо дотримання учасником строку, визначеного національним законодавством для звернення до суду, що свідчить про забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, як складової верховенства права.

Як вже зазначалося, відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і якщо підстави, вказані ним у заяві про визнання причин пропуску строку звернення до суду, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС Країни суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу;

Матеріалами справи даний висновок не спростовано та зворотного не доведено, а відтак суд не знаходить поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

При цьому, варто також звернути увагу на те, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.04.2019 у справі № 640/2122/19 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» до Державної фіскальної служби України задоволено, зокрема, визнано протиправними та скасовано рішення ДФС України від 11.06.2018: № 781230/36086758 та № 781233/36086758 та зобов`язано ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні від 10.11.2017 № 133 та № 280.

Натомість постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2019 рішення суду від 25.04.2019 у справі № 640/2122/19 скасовано та відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» у задоволені позовних вимог.

Тобто, зазначене свідчить про те, що позивач вже звертався до суду з позовом щодо оскарження спірних рішень, які є предметом оскарження у даному позові.

Таким чином, враховуючи вищевказане, а також зважаючи на те, що матеріали позовної заяви не містять поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про задоволення клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду, яке подане до суду 27.02.2020, що є наслідком залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» без розгляду.

Керуючись положеннями статей 122, 123, пунктів 8 та 9 частини 1 статті 240, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду, яке подане до суду 27.02.2020, задовольнити.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросток Україна» залишити без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Відповідно до ч. 3 ст. 240 КАС України ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена у порядку, передбаченому ст. 295 - 297 КАС України з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України в редакції Закону № 2147-VIII.

Суддя О.А. Кармазін