Справа № 320/12022/20
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

21 грудня 2020 року м. Київ 320/12022/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1

до Головного управління державної податкової служби у Київській області

про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДПС у Київській області №Ф-1387-17-У від 04.09.2020 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 115823,95 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Відповідно до Розпорядження в.о. керівника апарату Київського окружного адміністративного суду від 01.12.2020 проведено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи № 320/12022/20, яку за результатами розподілу передано на розгляд головуючому судді Пановій Г.В.

Суд зазначає, що 15.12.2020 на адресу суду надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви. При цьому при вирішенні питання про відкриття провадження у справі суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частини другої статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи спочатку, зокрема визначення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.3 ст.122 КАС України).

Частиною першою статті 2 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464) дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до абзаців 4-6 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI (в редакції, яка була чинна на момент прийняття відповідачем спірних вимог) платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Пунктом 1.3 статті 1 Податкового кодексу України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Зазначене свідчить про те, що положення Податкового кодексу України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Отже, платник єдиного внеску може оскаржити вимогу контролюючого органу протягом 10 календарних днів з дня її отримання як із застосуванням процедури її адміністративного оскарження, так і без такої.

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 08.08.2019 у справі №480/106/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 83513564).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 16.10.2020 у справі №640/18439/19 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 92252908) зазначив, що наведене у статті 122 КАС України поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Предметом позову у даній справі є оскарження вимоги Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 04.091387-17-У.

У позовній заяві позивач зазначив, що про вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 04.09.2019 №Ф-1387-17-У йому стало відомо 05.11.2020, з відповіді на адвокатський запит поданий в її інтересах.

Водночас, суд зазначає, що з рекомендованого повідомлення зі штриховим ідентифікатором № 083 вбачається, що 17.09.2019 ГУ ДПС У Київській області (Ірпінським управлінням) направлено ОСОБА_1 вимогу ЄСВ №04.09.2019. На вказаному повідомлені проставлена відмітка про вручення 18.10.2019 листа особисто адресату, що також зазначено у листі ГУ ДПС у Київській області від 28.10.2020 № 36618/АДВ/10-36-13-08.

Отже, з викладеного вбачається, що спірну вимогу про сплату боргу було отримано позивачем 18.10.2019.

Отже, звернувшись 16.11.2020 до суду з позовною заявою, яка містить вимогу про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.09.2019 №Ф-1387-17-У, позивач пропустив десятиденний строк для її оскарження у судовому порядку.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи вказане, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду з вимогою про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.09.2019 №Ф-1387-17-У та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, та у даному випадку не може збігатися з вимогами, які вже розглядаються судом в межах іншого провадження.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає постановити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги позивача.

Суд зазначає, що предметом позову у даній справі позивач визначив вимогу ГУ ДПС у Київській області №Ф-1387-17-У від 04.09.2020 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 115823,95 грн.

Разом з тим, до матеріалів позовної заяви додано вимогу ГУ ДПС у Київській області №Ф-1387-17-У від 04.09.2019 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 115823,95 грн.

Відтак, сформульовані позивачем позовні вимоги не співпадають з доказами, долученими до позову, отже, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви слід надати до суду позовну заяву із уточненими позовними вимогами з урахуванням висновків суду викладених в даній ухвалі.

Враховуючи викладене, суд вбачає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу десять днів для усунення недоліків позовної заяви .

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду:

- позовної заяви, що відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України із уточненням позовним вимог з урахуванням висновків суду викладених в даній ухвалі;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з вимогою про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 04.09.2019 №Ф- 1387-17-У та докази поважності причин його пропуску;.

Керуючись ст.ст. 121, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

1. Продовжити ОСОБА_1 встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 про залишення позовної заяви без руху процесуальний строк на усунення недоліків позовної заяви.

2. Встановити ОСОБА_1 десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Панова Г. В.