Справа № 240/12264/20
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 112030300
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Шимоновича Р.М.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Департамент регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації із позовом, у якому просить: визнати протиправним та скасувати висновок від 08.07.2020 року UA-2020-03-25-000949-c про результати моніторингу закупівлі "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області".
В обгрунтування позовних вимог зазначено, що 08 липня 2020 року за результатами проведеного моніторингу закупівель по предмету "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області" відповідачем складено висновок відповідно до якого установлено, що замовник на порушення вимог пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Міттел», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації та принципам закупівель закріпленим в статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі". За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності укладеного договору вимогам законодавства у сфері закупівель установлено порушення вимог частини 1, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 83 Постанови № 668.
Позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Департамент регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації висновки відповідача про невідповідність тендерної пропозиції переможця торгів - ТОВ «Міттел» умовам тендерної документації вважає помилковими, посилаючись на те, що документи переможця торгів повністю відповідають вимогам тендерної документації замовника та вимогам Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII) щодо умов проведення публічних закупівель.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання у справі на 30 вересня 2020 року.
21 вересня 2020 року відповідач, скориставшись своїм правом, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Свою позицію мотивує тим, що за результатами проведеного моніторингу встановлено ряд порушень, які зазначені у висновку та безпідставно заперечуються позивачем у позовній заяві. Зокрема, моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Міттел» у складі договірної ціни розраховані за усередненими показниками згідно додатку Б ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013, що не відповідає вимогам п.4.3 ДСТУ-Н Б.Д.1.-3:2013, п.6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-2013, а відтак не відповідає умовам п. 3.6 та Додатку №1 проекту договору тендерної документації. Також, за результатами моніторингу встановлено, що в укладеному договорі про закупівлю від 27.05.2020 №20-20 відсутні план фінансування робіт, що не відповідає вимогам п.83 загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві №668 та відповідно не відповідає вимогам ч.1 ст.36 Закону №922. Вважає, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про результати моніторингу закупівлі є законним та скасуванню не підлягає.
24 вересня 2020 року від представника Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області надійшло клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду. Клопотання мотивовано тим, що відповідно до п. 10 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення. Оскаржуваний висновок оприлюднено в електронній системі 08.07.2020 року, проте позов подано до суду 31.07.2020 року, тобто після закінчення строку, встановленого п. 10 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі".
30 вересня 2020 року судове засідання не відбулося у зв`язку із розглядом термінової справи пов`язаної з виборчим процесом. Судове засідання призначено на 04.11.2020 року.
02 жовтня 2020 року представник позивача надіслав відповідь на відзив, у якій, зокрема, посилається на те, що замовником та підрядником було укладено договір "20-20 будівельного підряду від 27.05.2020 року з досягненням згоди по усім істотним умовам договору, що відповідає вимогам частини 1 статті 36 Закону №922. Замовником не порушено пункт 83 "Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668, так як вказаний договір реєструється разом з усіма додатками до договору, в тому числі і планом фінансування.
04.11.2020 року, у судовому засіданні, представник відповідача просив позовну заяву залишити без розгляду.
Представник позивача просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання.
У судовому засіданні відмовлено у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду. Оголошено перерву до 11.11.2020 року для підготовки та подання документів, необхідних для розгляду справи.
11 листопада 2020 року представник позивача подав до суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату.
У зв`язку із поданою заявою представника позивача, судове засідання відкладено на 09.12.2020 року.
09.12.2020 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче засідання.
Представник позивача просив задовольнити позовні вимоги, з підстав наведених у позовній заяві.
Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.
Протокольною ухвалою суду від 09.12.2020 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд при прийнятті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.
Судом встановлено, що відповідно до наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 19.06.2020 року №42, на підставі п.п.1,2 ч. 2 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" проведено моніторинг процедури закупівель відкритих торгів за предметом: "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області".
До участі у вказаній процедурі закупівлі подано тендерні пропозиції трьох учасників, а саме: ТОВ "Динамо інвест", ТОВ "НВФ "Термоуніверсал", ТОВ "Міттел".
Тендерні пропозиції ТОВ "Динамо інвест", ТОВ "НВФ "Термоуніверсал" відхилені, як такі, що не відповідають умовам тендерної пропозиції.
За результатом проведеної закупівлі переможцем визначено Товариство з обмеженою відповідальність "Міттел".
08 липня 2020 року за результатами проведеного моніторингу в системі електронних закупівель по предмету "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області" відповідачем складено висновок, з якого слідує, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду та оцінки тендерних пропозицій вбачається, що замовник на порушення вимог пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Міттел", як таку, що не відповідає умовам тендерної документації та принципам закупівель, закріпленим у статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі".
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності укладеного договору вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог частини 1, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 27.05.2020 року №20-20 відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погодившись з таким висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, регламентуються Законом України Про публічні закупівлі (далі- Закон № 922-VIII).
Умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно цим Законом та/або Законом України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", крім випадків, передбачених цим Законом, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до цього Закону та/або до Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" (ч. 2 ст.2 Закону № 922-VIII).
Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудислужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 2 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (далі - Закон №2939), головним завданням органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Також відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).
Відповідно до положень статті 7.1 Закону № 922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Разом з тим, в розумінні пункту 29 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерною документацією вважається документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Згідно статті 22 Закону № 922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Частинами першою, другою, третьою статті 16 Закону № 922-VIII визначено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації чи учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Таким чином, замовник має відхилити тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації чи учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Щодо ненадання учасником ТОВ "Міттел" у складі тендерної пропозиції всіх сторінок паспорта директора Товариства, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» назва та види документів, що оформляються із застосуванням засобів Єдиного державного демографічного реєстру. Документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, відповідно до їх функціонального призначення поділяються на: документи, що посвідчують та підтверджують громадянство України, зокрема, паспорт громадянина України.

Згідно п. 1 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХІІ, паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт дійсний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України.

При наданні копій аркушів паспорту директора ТОВ "Міттел" у складі тендерної пропозиції, а це 1-7 та 10-11, позивач керувався тим, що на цих сторінках у паспорті наявні певні записи, а відтак лише ці сторінки несуть про позивача певну необхідну замовнику інформацію.

На підставі вище зазначеного, суд дійшов висновку, що якщо вимога про надання паспорту не містить виключень щодо переліку необхідних сторінок то учасником має бути надано копія усього документу, а не окремі його сторінки.

Відповідно, надання копії паспорта не в повному обсязі, а лише його сторінок, на яких є певні записи, не може свідчити про ненадання паспорту взагалі, тим більше, що у тендерній документації не зазначено, що копія паспорту має включати й копії сторінок, на яких записи відсутні.

Отже, висновок відповідача в частині ненадання переможцем закупівлі усіх копій паспорта не ґрунтується на вимогах тендерної документації та є необґрунтованим.

Що стосується договірної ціни, яка подана учасником ТОВ "Міттел" у своїй пропозиції, суд зазначає наступне.

Згідно п.6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3, виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів).

Згідно п.4.3.1 ДСТУ-Н Б Д. 1.1-3:2013 «Настанова щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва» при визначенні ЗВВ у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково- аналітичним методом кошти на: заробітну плату працівників, зазначених у А. 1.1 додатку А, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримувати на об`єкті замовлення; покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання.

Відповідно п. 4.3.3 вищезгаданого ДСТУ у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за Актами приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма № КБ-2 в, додаток Т ДСТУ Б Д.1.1-1).

Відповідно п.4.3.3 показники для обчислення ЗВВ, розраховані у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів, договірної ціни на підставі обґрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітний період, погоджуються із замовником і використовуються при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.

Відповідно п.5.3.1 у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів адміністративні витрати визначаються підрядником на підставі обгрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітний період.

Відповідно п.5.3.5 розраховані підрядною організацією показники адміністративних витрат, погоджені із замовником у договірній ціні, використовуються при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.

У складі цінової пропозиції учасником надано розрахунки ЗВВ та АВ по підприємству за попередній звітній період. Всереднені показники менші за фактичні, що не порушує правил визначення вартості будівництва.

На підтвердження своєї позиції відповідач зазначає, що обов`язковість застосування методів розрахунку визначена у Б ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013, однак нормативно-правові акти які б встановлювати обов`язковість використання конкретного методу відсутні, а лист Мінрегіонбуду від 09.06.2017 №7/15-6135 носить рекомендаційний характер та не є обов`язковим до виконання.

Враховуючи наведене є безпідставним твердження відповідача про невідповідність тендерної пропозиції тендерній документації в цій частині.

Щодо висновку відповідача про те, що в укладеному договорі про закупівлю від 27.05.2020року №20- 20 відсутні умови, що план фінансування робіт, є невід`ємною частиною вказаного договору, що не відповідає вимогам пункту 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі - Постанова №668) та відповідно не відповідає вимогам частини 1 статті 36 Закону «Про публічні закупівлі» суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених Законом «Про публічні закупівлі».

Пунктом 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, визначено, що фінансування робіт (будівництва об`єкта) проводиться за планом, який складається замовником, узгоджується з інвестором (головним розпорядником бюджетних коштів) та підрядником і є невід`ємною частиною договору підряду. План фінансування будівництва складається на підставі титулу будови (об`єкта), проекту організації будівництва з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи.

Вказаним пунктом передбачено, що сторони узгоджують план фінансування будівництва у порядку, визначеному договором.

Відповідно до умов укладеного договору № 20-20 від 27.05.2020 року будівельного підряду передбачено, що фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку та коштів місцевих бюджетів. Фінансування робіт здійснюється відповідно до плану фінансування будівництва.

План фінансування підписується головним розпорядником бюджетних коштів та підрядником. Так як головний розпорядник бюджетних коштів не є стороною договору тому план фінансування лише прикладається до укладеного договору та подається разом з договором до територіального органу казначейства для реєстрації та подальшої оплати договору.

Суд відмічає, що замовником та підрядником було укладено договір № 20-20 будівельного підряду від 27.05.2020 року з досягненням згоди по усім істотним умовам договору, що відповідає вимогам частини 1 статті 36 Закону № 922. Замовником також не порушено пункту 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, оскільки вказаний договір реєструється з усіма додатками до договору, в тому числі і планом фінансування.

На підставі викладеного, суд вважає, що тендерна пропозиція ТОВ "Міттел" відповідала умовам тендерної документації в цій частині.

Що стосується зобов`язання позивача здійснити заходи щодо розірвання договору про закупівлю, суд зазначає.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції до 21.04.2020) рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Крім того, у Законі України «Про публічні закупівлі» (в редакції до 21.04.2020) відсутні положення про те, що висновок складений за результатами моніторингу зупиняє процедуру закупівлі або забороняє вчиняти будь-які дії.

Частиною 1 статті 651 Цивільного кодексу України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін. Розірвання вказаного договору можливо виключно підписанням додаткової угоди між тими самими сторонами про його розірвання.

Суд відмічає, що така вимога відповідача є безпідставною, оскільки ані положеннями цивільного та господарського законодавства, ані спеціальними нормами Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачено можливості розірвання договору про закупівлю замовником в односторонньому порядку.

Аналізуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний висновок від 08 липня 2020 року в частині зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень, слід визнати протиправним та скасувати.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи, надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок від 08.07.2020 року не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, є протиправним, а позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно ст. 139 КАС України судові витрати в тому числі і судовий збір підлягають відшкодуванню в разі задоволення позову, або пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11,12, 47, 72-77,94,122,132,139,193,241-246,250,251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації (майдан ім. С.П. Корольова, 12, м. Житомир, 10014, ) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (майдан ім. С.П. Корольова, 12, м. Житомир, 10014, ) про визнання протиправним та скасування висновку, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок від 08.07.2020 року UA-2020-03-25-000949-c про результати моніторингу закупівлі "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на користь Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 2102 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 23 грудня 2020 року.

Суддя Р.М.Шимонович