Справа № 755/11952/20
Суддя: Марфіна Н. В.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/11952/20

Провадження №: 2-а/755/392/20

"24" грудня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, адміністративну справу за адміністративним позовом начальника котлотурбінного цеху Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

у с т а н о в и в:

21.08.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла адміністративна позовна заява начальника котлотурбінного цеху Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, у якій позивач просить: визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 11.08.2020 року №000491, винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Столичного округу Скляр-Литвяковою О.О. про накладення на ОСОБА_1 , який працює на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «Євро-Реконструкція» адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн. та покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивач у відповідності до Наказу про переведення від 09.10.2018 року №436-К займає посаду начальника котлотурбінного цеху ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ». З 31 липня по 13 серпня 2020 року посадовими особами Державної екологічної інспекції Столичного округу проводилась позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ». 11 серпня 2020 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Скляр-Литвяковою О.О. винесено постанову №000491 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 60 КУпАП та призначено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 136,00 грн. Підставою для винесення оскаржуваної постанови та притягнення позивача до адміністративної відповідальності був складений протокол про адміністративне правопорушення №000582 від 11.08.2020, згідно якого, позивачем перебуваючи на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» допущено порушення правил водокористування, а саме: перевищення добового ліміту забору поверхневих вод р. Дніпро (Канівське водосховище) встановлений у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18, чим порушено п. 3 ст. 44 Водного кодексу України. Від підпису в протоколі про адміністративне правопорушення №000582 від 11.08.2020 позивач відмовився, оскільки вважає його протиправним, та в графі щодо пояснень зазначив: «відмовляюся підписувати, оскільки, відповідно до форми 2-ТП водгосп за 2019 рік середньодобове значення ліміту забору води не перевищено, тобто річне споживання не перевищено». На переконання позивача, оспорювана постанови була винесена з порушенням Інструкції з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 року №264, а саме п. 3.4, де чітко визначено, що посадова особа при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа у його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Однак, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу при винесенні постанови №000491 від 11.08.2020 не були з`ясовані вищенаведені обставини. Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до ч. 2 cт.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. В силу вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Тобто, вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях; усі сумніви, щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь. У порушення вказаних норм старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу не з`ясовано всіх обставин відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, не подано доказів, які підтверджують наявність складу адміністративного правопорушення. В протоколі про адміністративне правопорушення №000582 від 11.08.2020 та постанові про накладення адміністративного стягнення №000491 від 11.08.2020 відсутні докази того, що позивач діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок. Державним інспектором не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета правопорушення, що в свою чергу, виключає наявність всіх необхідних складових для утворення складу адміністративних правопорушень, що ставляться позивачу у провину. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена в постанові у справі №337/3389/16-а (2-а/337/154/2016) від 30.05.2019 року, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень. Позивач вказує, що вважає постанову №000491 від 11.08.2020 про накладення на нього адміністративного стягнення незаконною, оскільки при винесені постанови не з`ясовано усіх обставин у справі, як того вимагають норми статей 245, 247, 251 КУпАП, п. 3.4 Інструкції з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, проігноровано факти, які вказують на відсутність наявності події і складу адміністративного правопорушення. Пунктом 4 ч. 1 ст. 288 КУпАП визначено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу (ст. 289 КУпАП). Оскільки, оскаржувану постанову було винесено 11.08.2020 року, то у відповідності до ч.ч. 1, 6, 7 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робою день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Строк на оскарження розпочинає свій перебіг з 12.08.2020 та діє по 21.08.2020 включно. Тобто, дана позовна заява подається в межах оскаржуваного строку. Відповідно до п. 6 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. В останній день проведення перевірки два примірника акту підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Керуючись абзацом 16 ст. 10 Закону, суб`єкт господарювання має право надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту. Державною екологічною інспекцією в останній день перевірки видано товариству Акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 13.08.2020 року №4.1-001. В свою чергу товариство надало зауваження до акту листом вих. №22/1640 від 18.08.2020 р., які є його невід`ємною частиною. Серед опису правопорушень товариства, зазначених в акті міститься наступне формулювання: «ТОВ «Євро-Реконструкція» допущено перевищення добового ліміту забору поверхневих вод, встановленого у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18 (31712,36 куб. м на добу), а саме: у період з 16-23.02.2019, 25.02.2019, 01-24.03.2019, 26-31.03.2019, 01-09.04.2019, 01-28.11.2019, 01.12.2019, 03-04.12.2019, 09-27.12.2019, 04.01.2020, 07-17.01.2020, 25-31.01.2020, 01.02.2020, 03.02.2020, 05.02.2020, 07.02.2020, 11.02.2020, 14.02.2020, 23.02.2020, 02-12.03.2020, 20-25.03.2020». Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Згідно ч. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються. Проте, всупереч зазначеними нормам законодавства, під час проведення позапланової перевірки товариства на позивача, як на посадову особу - начальника котлотурбінного цеху був складений протокол про адміністративне правопорушення №000582 від 11.08.2020 та видана постанова про накладення адміністративного стягнення №000491 від 11.08.2020. На момент видачі постанови про адміністративне правопорушення перевірка не була закінчена, акт не був наданий, отже, відповідно і припис не був складений, відповідно, невиконання вимог припису також не мало місце. Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення від 11.08.2020 №000582 та постанова про накладення адміністративного стягнення від 11.08.2020 року №000491 були складені передчасно, що є порушенням норм законодавства. Товариство відноситься до підприємств паливно-енергетичного комплексу, що здійснює комбіноване виробництво тепла та електроенергії. Виробництво тепла та електроенергії має дуже виражений сезонний характер, у зв`язку з чим рік умовно поділяється на опалювальний, перехідний та міжопалювальний періоди. Вода, що забирається Товариством береговою насосною станцією з поверхневих джерел (р. Дніпро) використовується в технологічному циклі для виробництва тепла та електроенергії. Відповідно до статті 49 Водного Кодексу України спеціальне водокористування здійснюється на основі Дозволу, виданого територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Товариством було отримано дозвіл на спеціальне водокористування №98/КІ/49-д-18 від 12.10.2018 строком дії до 12.10.2021 року. Умовами дозволу №98/КІ/49-д-18 встановлено ліміт забору свіжої води із поверхневих джерел - 31712,360 м3/добу, 11574,288 тис м3/рік. Відповідно до ст. 40 Водного кодексу України для оцінки забезпечення раціонального використання води в галузях економіки встановлюються технологічні нормативи використання води, а саме: поточні технологічні нормативи використання води - для існуючого рівня технології; перспективні технологічні нормативи використання води - з урахуванням досягнень на рівні передових світових технологій. Технологічні нормативи використання води розробляються та затверджуються відповідним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього середовища. Поточні індивідуальні балансові норми водоспоживання і водовідведення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» затверджені Управлінням екології і природних ресурсів від 09.09.2015 р. Поточні індивідуальні норми водоспоживання і водовідведення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦЯ» розраховані відповідно до галузевого нормативного документу «Норми і нормативи водоспоживання та водовідведення на підприємствах теплоенергетики. Методика розробки», затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 9 серпня 2004 року №472. Методика призначена для застосування енергетичними компаніями та підприємствами незалежно від форм власності в якості основного нормативного документа під час розрахунків індивідуальних та укрупнених балансових норм водоспоживання і водовідведення різних технологічних систем. Згідно з Методикою індивідуальні, укрупнені норми та нормативи водоспоживання та водовідведення розраховуються на одиницю продукції, відпущеної підприємствами теплоенергетики. Кількість виробленої теплової та електричної енергії суттєво відрізняється в опалювальний, перехідний та між опалювальний період, тривалість яких, в свою чергу, залежать від погодних умов. Для розрахунку індивідуальних балансових норм водоспоживання та водовідведення Методика враховує два періоди виробництва: літній і зимовий. Добові норми водоспоживання та водовідведення на рік визначаються як середнє значення добових витрат води у технологічного циклі в літній та зимовий період. Таким чином, середнє значення добового водоспоживання та водовідведення не враховує нерівномірності сезонного споживання технічної води. Відповідно до форми первинної статистичної звітності 2-ТП водгосп (річна) «Звіт про використання води» обсяг споживання води із поверхневих джерел склав у 2019 році - 10459,0 тис. м3 (середнє значення 28654,79 м3/добу), що не перевищують річні ліміти забору Дніпровської води, що встановлені дозволом па спеціальне водокористування №98/КІ/49-д-18. Форма 2-ТП водгосп складається за минулий звітний рік, тому станом на момент перевірки форма за 2020 рік ще не подавалася. Отже, Відповідач ніяким чином не міг дійти висновку про перевищення Товариством добового ліміту забору поверхневих вод з р. Дніпро (Канівське водосховище), встановлених у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18. У зв`язку з вищенаведеним, позивач вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення №000491 від 11.08.2020 видана передчасно, а формулювання правопорушення: «допустив перевищення добового ліміту забору поверхневих вод з р. Дніпро (Канівське водосховище), встановлених у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18» не відповідає дійсності. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ч. 1 ст. 55 Конституції України). Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Частиною 2 ст. 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень суб`єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у ч. 2 ст. 2 КАС України з урахуванням норм ч. 2 ст. 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП та роз`яснень, викладених в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 червня 1988 року №6 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення», орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевіряти: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 25.08.2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами 01.09.2020 року, однак своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Згідно ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

За змістом ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, вивчивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши всі наявні у справі докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач працює на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «Євро-Реконструкція», що підтверджується копією наказу №436-К від 09.10.2018 року «Про переведення».

Відповідно до змісту направлення Державної екологічної інспекції України на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Євро-Реконструкція» №20 від 28.07.2020 року направлено комісію для проведення у період з 31 липня по 13 серпня 2020 року позапланової перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ «Євро-Реконструкція». Державною екологічною інспекцією України здійснена позапланова перевірка «Євро-Реконструкція» у період з 21 по 28.12.2017 року.

Згідно Акту Державної екологічної інспекції України №4.1-001 складеного 13.08.2020 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ «Євро-Реконструкція», зокрема, було виявлено порушення пункту 3 ч. 1 ст. 44ВКУ, п. 6 ч. 3 ст. 110 ВКУ - ТОВ «Євро-Реконструкція» допущено перевищення добового ліміту забору поверхневих вод, встановленого у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18 (31712,36 куб. м на добу), а саме: у період з 16-23.02.2019, 25.02.2019, 01-24.03.2019, 26-31.03.2019, 01-09.04.2019, 01-28.11.2019, 01.12.2019, 03-04.12.2019, 09-27.12.2019, 04.01.2020, 07-17.01.2020, 25-31.01.2020, 01.02.2020, 03.02.2020, 05.02.2020, 07.02.2020, 11.02.2020, 14.02.2020, 23.02.2020, 02-12.03.2020, 20-25.03.2020. Негативні наслідки, що настали, в результаті порушення вимог законодавства - нераціональне використання водних ресурсів. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності - виснаження водних ресурсів.

У вказаному акті, в розділі «Пояснення, зауваження або заперечення» міститься напис: «Лист №22/1611» від 13.08.2020 року про намір подання в подальшому зауважень на Акт від 13.08.2020 р. №4.1-001. Тобто письмові зауваження будуть подані у строк п`яти робочих днів після підписання акту».

Як вбачається зі змісту зауважень ТОВ «Євро-Реконструкція» від 18.08.2020 року №22/1640 на Акт №4.1-001 від 13.08.2020 року, у вказаному зауваженні генеральний директор товариства посилається на те, що Уніфікована форма акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів не передбачає розділу «Загальна характеристика суб`єкта господарювання, що перевіряється», відповідно акт від 13.08.2020 року №4.1.-001 не відповідає затвердженій наказом Мінекоенерго від 26.11.2019 №450 Уніфікованій формі акту. Стосовно порушення пункту 3 ч. 1 ст. 44 ВКУ, п. 6 ч. 3 ст. 110 ВКУ (ТОВ «Євро-Реконструкція» допущено перевищення добового ліміту забору поверхневих вод, встановленого у дозволі на спеціальне водокористування від 12.10.2018 №98/КІ/49д-18 (31712,36 куб. м на добу), а саме: у період з 16-23.02.2019, 25.02.2019, 01-24.03.2019, 26-31.03.2019, 01-09.04.2019, 01-28.11.2019, 01.12.2019, 03-04.12.2019, 09-27.12.2019, 04.01.2020, 07-17.01.2020, 25-31.01.2020, 01.02.2020, 03.02.2020, 05.02.2020, 07.02.2020, 11.02.2020, 14.02.2020, 23.02.2020, 02-12.03.2020, 20-25.03.2020) у зауваженнях до акту вказано, що Товариство відноситься до підприємств паливно-енергетичного комплексу, що здійснює комбіноване виробництво тепла та електроенергії. Виробництво тепла та електроенергії має дуже виражений сезонний характер, у зв`язку з чим рік умовно поділяється на опалювальний, перехідний та міжопалювальний періоди. Вода, що забирається Товариством береговою насосною станцією з поверхневих джерел (р. Дніпро) використовується в технологічному циклі для виробництва тепла та електроенергії. Відповідно до статті 49 Водного Кодексу України спеціальне водокористування здійснюється на основі Дозволу, виданого територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Товариством було отримано дозвіл на спеціальне водокористування №98/КІ/49-д-18 від 12.10.2018 строком дії до 12.10.2021 року. Умовами дозволу №98/КІ/49-д-18 встановлено ліміт забору свіжої води із поверхневих джерел - 31712,360 м3/добу, 11574,288 тис м3/рік. Відповідно до ст. 40 Водного кодексу України для оцінки забезпечення раціонального використання води в галузях економіки встановлюються технологічні нормативи використання води, а саме: поточні технологічні нормативи використання води - для існуючого рівня технології; перспективні технологічні нормативи використання води - з урахуванням досягнень на рівні передових світових технологій. Технологічні нормативи використання води розробляються та затверджуються відповідним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього середовища. Поточні індивідуальні балансові норми водоспоживання і водовідведення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» затверджені Управлінням екології і природних ресурсів від 09.09.2015 р. Поточні індивідуальні норми водоспоживання і водовідведення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦЯ» розраховані відповідно до галузевого нормативного документу «Норми і нормативи водоспоживання та водовідведення на підприємствах теплоенергетики. Методика розробки», затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 9 серпня 2004 року №472. Методика призначена для застосування енергетичними компаніями та підприємствами незалежно від форм власності в якості основного нормативного документа під час розрахунків індивідуальних та укрупнених балансових норм водоспоживання і водовідведення різних технологічних систем. Відповідно до Методики індивідуальні, укрупнені норми та нормативи водоспоживання та водовідведення розраховуються на одиницю продукції, відпущеної підприємствами теплоенергетики. Кількість виробленої теплової та електричної енергії суттєво відрізняється в опалювальний, перехідний та між опалювальний період, тривалість яких, в свою чергу, залежать від погодних умов. Для розрахунку індивідуальних балансових норм водоспоживання та водовідведення Методика враховує два періоди виробництва: літній і зимовий. Добові норми водоспоживання та водовідведення на рік визначаються як середнє значення добових витрат води у технологічного циклі в літній та зимовий період. Таким чином, середнє значення добового водоспоживання та водовідведення не враховує нерівномірності сезонного споживання технічної води. Відповідно до журналів обліку забору Дніпровської води та форми первинної статистичної звітності 2-ТП водгосп (річна) «Звіт про використання води» обсяг споживання води із поверхневих джерел склав у 2019 році - 10459,0 тис. м3 (середнє значення 28654,79 м3/добу), що не перевищують річні ліміти забору Дніпровської води, що встановлені дозволом па спеціальне водокористування №98/КІ/49-д-18. Форма 2-ТП водгосп складається за минулий звітний рік, тому станом на момент перевірки форма за 2020 рік ще не подавалася.

Відповідно до змісту Дозволу Державного агентства водних ресурсів України на спеціальне водокористування №98/КІ/49д-18 від 12.10.2018 року, цей дозвіл виданий водокористувачу ТОВ «Євро-Реконструкція» та встановлено ліміти забору води з поверхневих джерел (окремо для кожного джерела) 31712,36 м3/добу та 11574,288 м3/рік.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення №000582 від 11.08.2020 року, протокол складений про те, що ОСОБА_1 працює на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «Євро-Реконструкція» та здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 60 КУпАП, о 15 год. 00 хв. 11.08.2020 року в м. Києві допущено порушення правил водокористування, а саме допустив перевищення добового ліміту забору поверхневих вод з р. Дніпро (Канівське водосховище), встановлений у дозволі на спеціальне водокористування №98/КІ/49д-18 від 12.10.2018 року, що є порушенням п. 3 ст. 44 Водного кодексу України.

Позивач відмовився від підписання вказаного протоколу зазначивши, що відмовляється підписувати, оскільки відповідно до форми 2-ТП водгосп за 2019 рік середньодобове значення ліміту забору води не перевищено, тобто річне споживання не перевищено.

11.08.2020 року відносно позивача винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №000491 згідно якої, ОСОБА_1 працює на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «Євро-Реконструкція», вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 110 Водного кодексу України, тим що о 15 год. 00 хв. 11.08.2020 року в м. Києві допущено порушення правил водокористування, а саме: допустив перевищення добового ліміту забору поверхневих вод з р. Дніпро (Канівське водосховище) встановлений у дозволі на спеціальне водокористування №98/КІ/49д-18 від 12.10.2018 року. Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 60 КУпАП та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до положень ст. 60 КУпАП:

Забір води з порушенням планів водокористування, самовільне проведення гідротехнічних робіт, безгосподарне використання води (добутої або відведеної з водних об`єктів), порушення правил ведення первинного обліку кількості вод, що забираються з водних об`єктів і скидаються до них, та визначення якості вод, що скидаються, -

тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п`яти до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Обмеження у будь-який спосіб безперешкодного або безоплатного доступу громадян до узбережжя морів, морських заток, лиманів та островів у внутрішніх морських водах у межах пляжної зони, а також до берегів річок, водойм та островів для загального водокористування, крім випадків, передбачених законом, -

тягне за собою накладення штрафу на громадян від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від чотирьохсот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дії, передбачені частиною другою цієї статті, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, -

тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від чотирьохсот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом ст. 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов`язані: 1) економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод; 2) використовувати воду (водні об`єкти) відповідно до цілей та умов їх надання; 3) дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; 4) використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї; 5) не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища; 6) утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; 7) здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами; 8) здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод; 9) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу; 10) безперешкодно допускати на свої об`єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію; 11) своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства; 12) своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень; 13) здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством; 14) виконувати інші обов`язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.

Згідно ст. 110 Водного кодексу України, порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Водокористувачі звільняються від відповідальності за порушення водного законодавства, якщо вони виникли внаслідок дії непереборних сил природи чи воєнних дій. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у: 1) самовільному захопленні водних об`єктів; 2) забрудненні та засміченні вод; 3) порушенні режиму господарської діяльності у водоохоронних зонах та на землях водного фонду; 4) руйнуванні русел річок, струмків та водотоків або порушенні природних умов поверхневого стоку під час будівництва і експлуатації автошляхів, залізниць та інших інженерних комунікацій; 5) введенні в експлуатацію підприємств, комунальних та інших об`єктів без очисних споруд чи пристроїв належної потужності; 6) недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування; 7) самовільному проведенні гідротехнічних робіт (будівництво ставків, дамб, каналів, свердловин); 8) порушенні правил ведення державного обліку вод або перекрученні чи внесенні недостовірних відомостей в документи державної статистичної звітності; 9) пошкодженні водогосподарських та гідрометричних споруд і пристроїв, порушенні правил експлуатації та встановлених режимів їх роботи; 10) незаконному створенні систем скидання зворотних вод у водні об`єкти, міську каналізаційну мережу або зливну каналізацію та несанкціонованому скиданні зворотних вод; 11) використанні земель водного фонду не за призначенням; 12) неповідомленні (приховуванні) відомостей про аварійні ситуації на водних об`єктах; 13) відмові від надання (приховуванні) проектної документації та висновків щодо якості проектів підприємств, споруд та інших об`єктів, що можуть впливати на стан вод, а також актів і висновків комісій, які приймали об`єкт в експлуатацію; 14) порушенні правил охорони внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення; 15) обмеженні в будь-який спосіб безперешкодного та безоплатного доступу громадян до узбережжя морів, морських заток, лиманів та островів у внутрішніх морських водах у межах пляжної зони, а також до берегів річок, водойм та островів для загального водокористування, крім випадків, передбачених законом. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші правопорушення щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач, зокрема, посилається на те, що оскаржувана постанова була винесена 11.08.2020 року, до складання акту перевірки, який був складений 13.08.2020 року.

За змістом положень ч.ч. 7, 8, 9, 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов`язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу). У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Аналіз наведених положень закону вказує на те, що складання припису, розпорядження, іншого розпорядчого документу щодо усунення порушень виявлених під час здійснення заходу не є обов`язковим і орган державного нагляду (контролю) вчиняє відповідні дії лише у разі, якщо дійде висновку про необхідність вжиття заходів реагування шляхом видання відповідного припису, розпорядження або іншого розпорядчого документу.

При цьому, невжиття державним органом контролю зазначених заходів реагування, не позбавляє його права на складання протоколу про адміністративне правопорушення та винесення постанови про накладення адміністративного стягнення у результаті виявлених під час проведення перевірки порушень природоохоронного законодавства.

Із матеріалів справи не вбачається, що за результатами перевірки контролюючий орган приймав будь-який розпорядчий документ на підставі складеного акту про перевірку від 13.08.2020 року, а відтак відсутні підстави вважати, що оспорювана постанова про накладення адміністративного стягнення була прийнята передчасно.

При цьому, вивчивши матеріали справи суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Поряд із цим, оскаржувана постанова містить посилання, що позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 60 КУпАП.

Однак вказана стаття КУпАП містить три частини і відповідні їм санкції, а оспорювана постанова посилання на конкретну частину статті не містить. У відповідній графі уповноваженою особою проставлено прочерк, отже постанова не містить зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за відповідне адміністративне правопорушення і таке саме по собі вказує на її протиправність.

Крім того, відповідно до положень ч. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Зі змісту Акту проведеної перевірки вбачається, що останньою виявленою добою перевищення добового ліміту забору води є 25.03.2020 року. Поскільки позивача звинувачено у перевищенні добового ліміту забору води, таке правопорушення не є триваючим, оскільки вчиняється кожної доби коли перевищено відповідний ліміт, тож адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня його вчинення.

Натомість оскаржуваною постановою адміністративне стягнення накладено на позивача поза межами строків встановлених ч. 1 ст. 38 КУпАП - 11.08.2020 року.

У постанові про накладення адміністративного стягнення уповноваженою особою фактично вказано, що правопорушення, яке полягає у перевищенні добового ліміту забору води сталось 11.08.2020 року о 15 год. 00 хв, однак така дата в Акті перевірки не міститься і в матеріалах справи відсутні інші належні письмові докази, які б вказували, що в цей час та дату було зафіксовано перевищення добового ліміту забору води 11.08.2020 року.

При цьому, за змістом ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався, будь-яких доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення саме 11.08.2020 року не надав і матеріали справи таких доказів не містять, тож в сукупності наведених вище обставин суд дійшов висновку про необхідність визнання оскаржуваної постанови протиправною та її скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 162, 241-246, 250, 251, 255, 261, 286, 295, 297 КАС України, ст.ст. 9, 38 60, 283 КУпАП, ст.ст. 44, 110 Водного кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Адміністративний позов начальника котлотурбінного цеху Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення від 11.08.2020 року №000491, винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Столичного округу Скляр-Литвяковою О.О. про накладення на ОСОБА_1 , який працює на посаді начальника котлотурбінного цеху ТОВ «Євро-Реконструкція» адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн. - визнати протиправною та скасувати.

Стягнути з Державної екологічної інспекції Столичного округу на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигувань суб`єкта владних повноважень судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 00 коп.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Дніпровський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений 24.12.2020 року.

Учасники справи:

Позивач - Начальник котлотурбінного цеху Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20, );

Відповідач - Державна екологічна інспекція столичного округу (м. Київ, пров. Новопечерський, 3, корпус 2, ).

Суддя -