Справа № 420/2802/20
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2802/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул.Федора Ернста,буд.3, м.Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на публічній службі та стягнення середньомісячного грошового утримання за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 03.03.2020 року № 154 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині притягненім ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 04.03.2020 № 181 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 з 04 березня 2020 року;

поновити на роботі лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП з 04 березня 2020 року;

стягнути з Департаменту патрульної поліції (03048, м.Київ. ВУЛИЦЯ ФЕДОРА ЕРНСТА, будинок 3, код 40108646). на корить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), моральну шкоду в розмірі 15.000 грн.;

стягнути Департаменту патрульної поліції (03048. м.Київ. ВУЛИЦЯ ФЕДОРА ЕРНСТА, будинок 3, код 40108646), на корить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), середній заробіток за час вимушеного прогулу з 04 березня 2020 року по день фактичного поновлення на роботі, судові витрати, витрати на правову допомогу;

допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на посаді інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП УПП в Одеській області ДПП України, лейтенанта ОСОБА_1 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив про те, що лейтенант поліції ОСОБА_1 (номер жетона 0004440), проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 3, полку №2, в Управлінні патрульної поліції в Одеській області ДПП з 07 листопада 2015 року. Департаментом патрульної поліції Національної поліції України 04 березня 2020 року видано наказ (начальник Є.О. Жуков) № 183 о/с «Про особовий склад», на підставі якого позивача - звільнено зі служби в поліції. Наказом зазначено, що він виданий відповідно до п. 6 ч.1. ст.77 Закону України «Про національну поліцію». Підстава для звільнення: наказ Департаменту патрульної поліції від 03.03.2020 року № 154.

З тексту наказу Департаменту патрульної поліції (начальник Є.О. Жуков) від 03 березня 2020 року № 154 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» вбачається, що позивач, ніби то вчинив дисциплінарний проступок, а саме: порушення: ч.3 ст.11 п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію»; п 7,8 ч.1 ст.9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»; п. 1,6 ч.3 ст.1, ч.7 ст.17 Дисциплінарного статуту НПУ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»; абз.1 п.3 розд.3 п.7 розд.4 Прядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 р № 893; абз.1,2 п.1 розд.2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179; п 5 розд. 2 и п.2 розд.7 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 №1026; підпунктів 1,10 пункту 3.1. розділу 3 Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 05.01.2016 №4/1, присяги працівника поліції; вчинення дій, що підривають авторитет поліції. Наказано відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту - звільнити зі служби в поліції.

Як зазначає позивач, про існування вказаних наказів позивачу стало відомо під час особистого ознайомлення 04.03.2020р., коли видано трудову книжку та воєнний квиток, шляхом вручення у службі кадрів Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП.

Позивач вважає, що зазначені рішення суб`єкта владних повноважень щодо звільнення позивача з Національної поліції України є протиправними, а зазначені правові акти індивідуальної дії (накази) відносно особи яка перебуває на публічній службі підлягають скасуванню в частині, що стосується прав та обов`язків позивача.

Ухвалою суду від 08 квітня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 16 грудня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без виклику учасників судочинства на « 24» грудня 2020 року.

Відповідно до відзиву, відповідач з позовними вимогами не погоджується, вважає їх необґрунтованими, з огляду на наступне. Так, відповідачем зазначено, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових, осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 24.12.2019р. інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_2 та інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Сергій Вовк доповіли рапортом (реєстр. № ВН 23826/41/03-2019 від 24.12.19) на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 про те, що під час моніторингу соціальної мережі «Facebook» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 опубліковано відеозапис, на якому інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи під час виконання службових обов`язків, отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошові кошти номіналом 500 (п`ятсот) гривень.

За результатами службового розслідування складено Висновок від 07.02.2020 року, яким зафіксовано, що в ході службового розслідування в діях лейтенанта поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України Про Національну поліцію, Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

З огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що за наслідками службового розслідування ним правомірно зроблено висновок про наявність у діях позивача вчинків, які слугують підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; накладене на позивача дисциплінарне стягнення є пропорційним встановленим за результатами службового розслідування порушенням, під час проведення службового розслідування дотримані норми законодавства, що регламентують його процедуру, у зв`язку з чим позовні вимоги необґрунтовані та безпідставні.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи та докази для їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступні обставини та факти.

Позивач ОСОБА_1 (номер жетона 0004440), проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 3, полку №2, в Управлінні патрульної поліції в Одеській області ДПП з 07 листопада 2015 року; має звання лейтенант поліції.

Відповідно до рапорту від 24.12.2019 року № ВН 23826/41/13-2019 на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Олександра Гостіщева інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_2 та інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Сергій Вовк доповіли, що під час моніторингу соціальної мережі Facebook опубліковане відео, на якому інспектор взводу № 1 роти № 5 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_4 , знаходячись під час виконання службових обов`язків отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошову одиницю номіналом 500 гривень. (т.2 а.с.19)

Наказом т.в.о. начальника Департамента патрульної поліції від 09.01.2020 року № 30 (т.12 а.с.16-18), відповідно до абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, частини першої-четвертої статті 14, частини першої та другої статті 15, статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту поліції лейтенантом поліції ОСОБА_4 та іншими працівниками полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, про що стало відомо з рапорту інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Дениса Дзьоби та інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_5 , призначено службове розслідування.

07.02.2020 року складений висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_4 та іншими працівниками полку УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції (т.2 а.с.134-175), та відповідно до якого дисциплінарна комісія вважає, зокрема:

службове розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенантом поліції Мазуренко Миколою Сергійовичем та іншими працівниками полку УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, про що стало відомо з рапорту інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції Дениса Дзьоби та інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції Сергія Вовка , завершити;

за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини 3 статті II, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 7, 8 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», пунктів 1,6 частини 3 статті 1, частини 7 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзацу 1 пункту З розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.1 1.2018 № 893, абзаців 1,2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції країни, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут атональної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІI, інспектора взводу № 2 оти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

В ході службового розслідування встановлено, що пунктом 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018р. встановлено, що з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції поліцейський зобов`язаний включити портативний відеореєстратор та вести безперервну відео зйомку ним до завершення виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відео реєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу II тієї ж Інструкції під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відео реєстратора та не допускає його розряджання.

Згідно з пунктом 2 розділу VII вказаної Інструкції поліцейський забезпечує належне виконання вимог цієї Інструкції.

Таким чином, перед заступанням на службу поліцейські зобов`язані отримувати портативні відео реєстратори та з моменту початку виконання службових обов`язків й до їх закінченні вести безперервну відео зйомку.

Проте, у висновку встановлено, що позивачем вказані вимоги не виконано, оскільки 21.10.2019р. лейтенант поліції Мазуренко М.С. отримавши портативні відео реєстратори № 0481 та №1347 але відео фіксацію на портативний відео реєстратор № 1378 не проводив взагалі. Та переглядом відеозаписів з портативного відео реєстратора № 0481 за 21.10.19 в період часу з 08.00 по 20.00 було встановлено, що працівниками поліції під час здійснення відео фіксації та до моменту її закінчення використовувалась кнопка скидування, що призвело пошкодження деяких файлів та неможливості їх перегляду, хоча вищезазначені працівники поліції повинні були включити портативний відео реєстратор з моменту початку виконання службових обов`язків, а відео зйомку вести безперервно до завершення несення служби.

Відповідач зазначає, що позивач не доповідав рапортом щодо несправності портативних відео реєстраторів.

Крім наведеного, переглядом відеозаписів з портативного відео реєстратору № 0481 екіпажу Океан-Д- 205 за 21.10.19 в період часу з 08.00 по 20.00 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 спілкувався з громадянами російською мовою, хоча зобов`язані під час виконання службових обов`язків використовувати тільки державну мову, чим порушили вимоги п.7,8 ч.1 ст.9 Закону України Про забезпечення функціонування української мови як державної.

Також дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до актів перегляду відеозаписів, які були виявлені під час моніторингу соціальної мережі Fасеbоок, комісією після перегляду останніх встановлено, що на відеозаписі https://www.facebook.com/28797/videos/ 900196/ відображено дії, які свідчать про можливе отримання ОСОБА_1 неправомірної вигоди від водіїв транспортних засобів, що зафіксовано на відео, висвітленому в Інтернет-мережі.

Відповідач зазначає, що своїми діяннями, відображеними на відеоролику позивач підривав авторитет поліції та викликав суспільний резонанс щодо цих подій.

На підставі наведеного вище висновку прийнято наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень від 03 березня 2020 року № 154, зокрема, про звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП УПП в Одеській області ДПП України, лейтенанта ОСОБА_1 та наказ Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Про особовий склад від 04 березня 2020 року № 183 о/с, зокрема, про звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП УПП в Одеській області ДПП України, лейтенанта ОСОБА_1 .

Позивач не погоджуючись з даними наказами звернувся до суду.

Спірні правовідносини врегульовано законодавством (чинним та у редакції станом на момент виникнення відповідних правовідносин): Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі Закон 580-VIII), Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV (далі Дисциплінарний статут № 3460-IV), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут № 2337-VIII), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893) та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі Положення № 893), затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок № 893), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 (далі Правила № 1179), Інструкцією із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 р. за № 28/32999 (далі Інструкція № 1026).

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч.3 ст.11 цього Закону, рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для проведення службового розслідування;

форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

На підставі вимог законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та встановлених судом обставин, суд дійшов висновку, що позиція відповідача зі спірних питань є помилковою, такою, що не відповідає положенням законодавства України, яке регулює спірні правовідносини, та/або фактичним обставинам справи, з таких підстав.

Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції від 09.01.2020 року № 30, відповідно до абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, частини першої-четвертої статті 14, частини першої та другої статті 15, статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 та іншими працівниками полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, про що стало відомо з рапорту інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Дениса Дзьоби та інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_5 , зокрема: призначено службове розслідування.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч.1 ст.15 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Також, згідно з абз.2 п.1 розділу ІІ Порядку № 893, відповідно до якого прийнято вказаний наказ, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з абз.1 п.4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Як вбачається зі змісту вказаного наказу, підставою для призначення службового розслідування став лише та виключно рапорт інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Дениса Дзьоби та інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Сергія Вовка.

Проте, в рапорті від 24.12.2019 року № ВН 23826/41/13-2019 на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Олександра Гостіщева інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_2 та інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_6 доповіли, що: під час моніторингу соціальної мережі Facebook за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 опубліковане відео, на якому інспектор взводу № 1 роти № 5 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись під час виконання службових обов`язків отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошову одиницю номіналом 500 гривень.

З встановленого вбачається, що в рапорті, який став підставою для видання наказу про призначення службового розслідування, не міститься інформації про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, а лише зазначено здогадку, що лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись під час виконання службових обов`язків отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошову одиницю номіналом 500 гривень, про що було відомо на час призначення службового розслідування.

Отже, відповідачем не доведено правомірність призначення та проведення службового розслідування, за результатами якого ним видано оскаржені накази.

Крім того 03.03.2020 року відповідачем видано оскаржений позивачем наказ № 154 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, яким відповідно до наказів Департаменту патрульної поліції (далі ДПП) від 09.01.2020 № 30 Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків та від 27.01.2020 № 131 Про унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії проведено службове розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Одеській області ДПП) лейтенантом поліції Мазуренком Миколою Сергійовичем та іншими працівниками полку УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції України, наказано, зокрема, інспектора взводу № 2 оти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

Згідно зі змістом зазначеного наказу відповідача, в частині, що стосується позивача, його прийнято за вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився: у порушенні вимог частини 3 статті II, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 7, 8 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», пунктів 1,6 частини 3 статті 1, частини 7 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзацу 1 пункту З розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.1 1.2018 № 893, абзаців 1,2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Так, згідно з ч.3 ст.11 Закону 580-VIII рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Відповідно до п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з п.п.1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з п.7 розділу ІV Порядку № 893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Відповідно до абз.1,2 п.1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з п.5 розд.ІІ Інструкції № 1026 включення портативного відео реєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Відповідно п.2 розділу VII Інструкції № 1026 поліцейський забезпечує належне виконання вимог цієї Інструкції.

Згідно зі змістом вказаного наказу № 154 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, підставою для звільнення зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 3 статті II, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 7, 8 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», пунктів 1,6 частини 3 статті 1, частини 7 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзацу 1 пункту З розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.1 1.2018 № 893, абзаців 1,2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Наведені порушення, на думку ДПП НП України стали результатом того, що під час службового розслідування, згідно із зібраними матеріалами, встановлено, що 21.10.2019 під час несення служби в м. Одеса на стаціонарному посту "Два стовпи" інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції МАЗУРЕНКОМ.С., інспектор взводи № 1 роти № 8 батальйони № 2 полки УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції БОНДАР В.А., інспектор взводу № 1 роти № 5 батальйону N3 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_7 , інспектор взводу № 2 роти № 5 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП старший сержант поліції КРОХМАЛЬ О.А., інспектор взводу № 1 роти № 5 батальйону N3 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_8 учинили дії, які свідчать про можливе отримання неправомірної вигоди від водіїв транспортних засобів, що зафіксовано на відео, висвітленому в Інтернет-мережі.

Крім того, згідно пояснень, опитаних в ході службового розслідування осіб, не становлено конкретної дати та місця вчинення порушень зазначених в наказі ті висновку службового розслідування та не підтверджено отримання позивачем неправомірної вигоди.

Крім того, відповідно до п.4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 1 розд. VІІ Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.11 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Виходячи з вищенаведених положень Дисциплінарного статуту № 2337-VIII та Порядку № 893, із посиланням на які також прийнято оскаржений наказ від 04.03.2020 №183 о/с, вбачається, що фактичне прийняття цього наказу за можливе вчинення позивачем дисциплінарного проступку у можливий день порушення службової дисципліни є законодавчо безпідставним.

Згідно з висновком службового розслідування, відповідач обґрунтовує встановлені порушення також тим, що відповідно до акту перегляду відеозапису, який було виявлено під час моніторингу соціальної мережі Facebook за ІНФОРМАЦІЯ_1 опублікованого 05.01.2020, комісією у складі голови - начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 та членів комісії - заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП майора поліції Хмарука Д.В. та старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , при перевірці інформації викладених у рапортах старшого інспектора з особливих доручень УПП у Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , після перегляду відеозапису за вказаним посиланням https://www.facebook.com/28797/videos/985906/ встановлено, що на 01 хв. 13 сек. запису лейтенант поліції ОСОБА_1 отримує від водія поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності разом з предметом, схожим на грошові кошти номіналом 500 грн.; на 01 хв. 23 сек. запису лейтенант поліції ОСОБА_1 тримає предмет схожий на грошові кошти номіналом на 500 грн.; на 01 хв. 45 сек. запису лейтенант поліції ОСОБА_1 кладе предмет схожий на грошові кошти до рукава лівої руки; на 03 хв. 15 сек. лейтенант поліції ОСОБА_1 перекладає предмет схожий на грошові кошти номіналом 500 грн. правою рукою до правої кишені штанів, слід зазначити таке.

Зазначений акт подано до суду у засвідченій копії за підписами старших інспекторів відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_12 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_13 .

Проте, наказом т.в.о. начальника Департамента патрульної поліції від 09.01.2020 року № 30, зокрема, для проведення службового розслідування утворено дисциплінарну комісію у такому складі:

голова дисциплінарної комісії капітан поліції Олександр Гостіщев, начальник управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції;

члени дисциплінарної комісії:

майор поліції Дмитро Хмарук, заступник начальника управління начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції;

полковник поліції Олександр Краснобаєв, начальник відділу кадрового забезпечення управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції;

старший лейтенант поліції ОСОБА_14 , старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції.

Згідно з наказом Департаменту патрульної поліції від 27.01.2020 № 131 Про унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії, внесено зміни до наказу Департаменту патрульної поліції Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії від 09.01.2020 № 30, виклавши пункт 2 у наступній редакції:

2. Для проведення службового розслідування утворити дисциплінарну комісію у такому складі:

голова дисциплінарної комісії капітан поліції Олександр Гостіщев, начальник УПП в Одеській області ДПП;

члени дисциплінарної комісії:

майор поліції Дмитро Хмарук, заступник начальника управління начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП;

полковник поліції Олександр Краснобаєв, начальник відділу кадрового забезпечення УПП в Одеській області ДПП;

старший лейтенант поліції ОСОБА_14 , старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП;

полковник поліції Дмитро Драганов, заступник начальника відділу моніторингу та зонального контролю Одеського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.

З наведених наказів відповідача вбачається, що старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_10 не був включений до складу утвореної дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування.

Відповідно до ч.ч.1-3,7,9 ст.15 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення № 893.

Так, відповідно до п.п. 2-5, 11 Положення № 893 дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Керівник Національної поліції України має право утворювати дисциплінарні комісії із числа поліцейських та інших працівників будь-якого органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії, що утворюється Міністром внутрішніх справ України або ректором закладу вищої освіти (далі - заклад вищої освіти) із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, визначаються ними особисто.

Залучення поліцейських та працівників інших органів (підрозділів) поліції до складу дисциплінарної комісії здійснюється на підставі письмового запиту уповноваженого керівника, який прийняв рішення про проведення службового розслідування, та за наявності письмової згоди керівника органу (підрозділу) поліції, в якому вони проходять службу (працюють).

Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як встановлено судом вище, старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_10 не включений до складу утвореної дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування у порядку, встановленому Дисциплінарним статутом № 2337-VIII та Положенням № 893.

Суд критично ставиться до посилання у висновку службового розслідування на пояснення опитаного у ході службового розслідування т.в.о. командира батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_15 щодо продемонстрованих йому відеороликів, з тих підстав, що всі вони надані вказаною особою із зазначенням про ймовірність (скоріш за все, схожий, ймовірно) вчинення особами у відеоролику певних дій, тобто виходячи з припущення та суб`єктивної оцінки цієї особи.

Встановлення в оскарженому наказі від 03.03.2020 року № 154 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, в частині його прийняття за вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту розділу ІІ та пункту 2 розділу VІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026, слід зазначити таке.

Згідно зі змістом висновку службового розслідування та зазначеного наказу, який прийнято на підставі матеріалів службового розслідування, в частині, що стосується позивача, в них немає жодного фактичного обґрунтування вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 5 розділу ІІ та пункту 2 розділу VІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026.

З урахуванням зазначеного, та вищенаведених судом обставин, в тому числі щодо не встановлення/не доведення дати події, яка, нібито, сталася за участю позивача, встановлене відповідачем порушення є необґрунтованим, недоведеним та безпідставним.

В оскарженому наказі від 03.03.2020 року № 154 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, зазначено, зокрема, що під час службового розслідування не встановлено обставин, що пом`якшують відповідальність указаних працівників полку УПП в Одеській області ДПП, відповідно до вимог частини четвертої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, а також ураховано те, що вказані працівники всупереч вимогам пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 7 листопада 2018 року № 893, та пункту 8 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, надаючи суперечливі пояснення, не сприяли проведенню службового розслідування.

Згідно з ч.ч.4,5 ст.19 Дисциплінарного статуту №2337-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Проте, в зазначеному наказі взагалі не надано оцінку попередньої поведінки позивача та показників виконання повноважень тощо.

Згідно з ч. 8 ст. 17 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Згідно з п. 7 розділу ІV Порядку № 893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

З наведеного вбачається, що надання суперечливих пояснень за законодавством не є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Крім того, згідно з матеріалами справи, в даному випадку немає відмови позивача надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, в тому числі щодо себе.

Та, з урахуванням встановлених обставин щодо не доведення відповідачем фактичних обставин, які послужили підставою для складання висновку службового розслідування прийняття оскаржених наказів, твердження відповідача щодо порушення позивачем вимог пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 7 листопада 2018 року № 893, та пункту 8 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, є необґрунтованим, недоведеним та законодавчо безпідставним.

Інших суттєвих доводів та/або доказів щодо обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечень проти них, які могли б потягнути зміну висновків суду щодо спірних правовідносин, сторонами суду не наведено та не надано.

За наведених обставин позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказ Департаменту патрульної поліції від 03.03.2020 року № 154 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині притягненім ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції і визнання протиправним та скасування наказ Департаменту патрульної поліції від 04.03.2020 № 181 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 з 04 березня 2020 року підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України Про оплату праці за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі Порядок №100).

Нормами абзацу 3 пункту 2 Порядку №100 визначено, що середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

В силу пункту 5 розділу ІV Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством календарних днів за цей період.

За змістом абзацу 2 пункту 8 Порядку №100 після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з отриманням вимог законодавства (абзац 3 пункт 8 Порядку № 100).

Пунктами 2, 3 частини першої статті 256 КАС України передбачено, що постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби виконуються негайно.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Тобто, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу. Законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин.

Верховний Суд зазначає, що при стягненні середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі статті 235 КЗпП України, суд керується постановою Кабінету Міністрів України від 05.02.1995 № 100.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ цієї Постанови при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-погодинниками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді.

Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.

Крім того, відрахування податків і обов`язкових платежів із середнього заробітку за час вимушеного прогулу не погіршує становище працівника, якого поновлено на роботі, оскільки за цей період, у разі перебування на посаді, працівник отримував би заробітну плату, із якої також відраховувались би податки і збори.

В матеріалах справи наявна копія довідки про доходи позивача № 378 від 12.03.2020 року, відповідно до якої позивачу нарахована заробітна плата: січень 2020 року 8358,45 грн.; лютий 2020 року 11645,43 грн; загальна сума доходу за період з 1 січня 2020 р. по 29 лютого 2020 р. за винятком аліментів становить 20003,88грн.

З огляду на відсутність належних та допустимих доказів про фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні, число відпрацьованих робочих днів (годин), суд об`єктивно позбавлений можливості встановити розрахунок середньоденної (середньогодинної) заробітної плати, яку отримував позивач у січні лютому 2020 року.

За таких обставин та з метою ефективного захисту порушеного права, суд вважає за можливе зобов`язати Департамент патрульної поліції самостійно здійснити нарахування та виплату позивачеві середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 04.03.2020 року по 24.12.2020 року.

Обраний судом спосіб захисту порушеного права узгоджується з усталеною судовою практикою (наприклад, справи № 280/5328/18, № 815/42/16 тощо).

Щодо відшкодування моральної шкоди щодо з відповідача в розмірі 15000,00 грн., суд вважає, що вказана вимога не підлягає задоволенню.

Стаття 23 Цивільного кодексу України передбачає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частина друга статті 23 ЦК України). Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Пленум Верховного Суду України в своїй постанові № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив, що моральною шкодою є втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Крім того, Верховний Суд України зазначає, що в позовній заяві про відшкодування моральної шкоди повинні бути зазначені обставини того, у чому полягає моральна шкода, якими діями, рішеннями вона завдана та якими доказами вона підтверджена. Факт заподіяння шкоди доводить позивач.

Таким чином, обов`язок доказування спричиненої моральної шкоди, її розміру та інших обставин, покладається на особу, що позивається із таким позовом. За змістом частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Однак позивачем в порушення приписів ст.77 КАС України, не надано доказів настання моральної шкоди, страждань, втрат здоров`ю, порушення встановлених відносин, розладів у родині тощо, а тому відсутній повний склад деліктного правопорушення щодо заподіяння моральної шкоди позивачу, відповідальність за який передбачений ст.ст.22,1166,1167 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст.139,242-246,371 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул.Федора Ернста,буд.3, м.Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на публічній службі та стягнення середньомісячного грошового утримання за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 03.03.2020 року № 154 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині притягнення інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 04.03.2020 № 181 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 04 березня 2020 року.

Поновити на службі в поліції лейтенанта ОСОБА_1 (ж/ АДРЕСА_1 ), інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 04 березня 2020 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 04.03.2020 року по 24.12.2020 року.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на службі в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 04 березня 2020 року.

В решті позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293,295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.С. Єфіменко

.