Справа № 320/1513/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року № 320/1513/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ»

до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного інспектора головного спеціаліста відділу Державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельнинькому, Яготинському районах та у м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександра Петровича

про визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправними дій,

в с т а н о в и в:

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного інспектора головного спеціаліста відділу Державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельнинькому, Яготинському районах та у м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександр Петрович, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель від 31.01.2020 року №4/0002ПР/03/01/-20 виданий державним інспектором - головним спеціалістом відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександром Петровичем;

-визнати протиправними дії державного інспектора -головного спеціаліста відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександра Петровича, щодо внесення недостовірних даних про площу самовільно зайнятих земельних ділянок до додатків 1-7 Повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття грунтового покриву (родючого шару грунту) без спецдозволу від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20;

-визнати протиправним та скасувати Повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття грунтового покриву (родючого шару грунту) без спецдозволу від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20, складене державним інспектором - головним спеціалістом відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав- Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександром Петровичем.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

Позовні вимоги мотивовані протиправністю винесення відповідачем припису про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель від 31.01.2020 року №4/0002ПР/03/01/-20 та як наслідок повідомлення від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20.

Заперечуючи проти задоволення позову відповідач 2 вказав, що під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, при використанні земельних ділянок сільськогосподарського призначення, які перебувають в користуванні позивача відповідно до договорів оренди земельних ділянок на території Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області, виявлено розорювання земель сільськогосподарського призначення з угіддями сіножаття та пасовища, чим порушено вимоги законодавства України.

Від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову, з тих підстав, що ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» допущено використання з відхиленням від затверджених в установленому порядку проектів землеустрою земельних ділянок загальною площею 800, 00 га, чим порушено вимоги п. б ст. 211 Земельного кодексу України, за що передбачена відповідальність ст..ст.53-1, 55 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Позивачем подано відповідь на відзив, у якому вказано, що акт від 24.10.2020 складений за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, не містить жодних посилань та доказів, які підтверджують порушення законодавства саме позивачем.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 27.02.2020 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 23.03.2020 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 24.04.2020.

Ухвалою суду від 16.06.2020 витребувано докази по справі.

Ухвалою суду від 15.07.2020 витребувано докази по справі.

Ухвалою суду від 03.08.2020 витребувано докази по справі.

24.04.2020 до суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

24.04.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із клопотанням представника позивача на 19.05.2020.

19.05.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін на 16.06.2020.

16.06.2020 до суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із клопотанням представника позивача на 14.07.2020.

17.06.2020 до суду від представника відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

14.07.2020 у судове засідання прибув представник позивача, відповідач 1, 2 належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі оголошено перерву у зв`язку із витребуванням додаткових доказів по справі до 03.08.2020.

03.08.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін на 08.09.2020.

08.09.2020 у судове засідання прибув представник відповідача 1 та відповідач 2, позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив.

В адміністративній справі оголошено перерву у зв`язку із витребуванням доказів по справі до 24.09.2020.

24.09.2020 у судове засідання прибув представник позивача та відповідач 2, відповідач 1 належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив.

В адміністративній справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 21.10.2020.

19.10.2020 до суду від представника відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

21.10.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

В адміністративній справі відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою сторін та клопотанням відповідача 1 на 05.11.2020.

05.11.2020 до суду від представника позивача надійшло

05.11.2020 сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи у судове засідання не прибули, явку своїх представників не забезпечили.

Враховуючи, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, а також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, протокольною ухвалою суду від 05.11.2020 прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» (, місцезнаходження: Київська обл., Баришівський р-н., смт. Баришівка, вул. Торфяна, буд.11) зареєстроване як юридична особа 30.06.2004 про що внесено запис №0000089 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (т.1 а.с.204-205).

На підставі наказу посвідчення №28-28-0.19-121/2-20 від 08.01.2020 (т.2 а.с.53), наказу №4 від 08.01.2020 (т.2 а.с.65-67) Головним управлінням Держгеокадастру Київській області було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» вимог законодавства у сфері використання та охорони земель.

За результатами проведеного заходу складено: - акт №№4/0001АП/02/01-20 від 24.01.2020, яким встановлення порушення вимог законодавства (т.2 а.с.54-63); - розрахунки розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки за адресою: Київська обл., Баришівський р-н., Садівська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Семенівська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Лехнівська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Яблунівська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Райківщинська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Сотниківська сільська рада; Київська обл., Баришівський р-н., Корніївська сільська рада (т.2 а.с.32-45).

31.01.2020 Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області винесено припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель №4/0002/П1/03/01/-20 та приписано ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ» вжити вичерпні заходи щодо усунення виявлених порушень вимог земельного законодавства (т.2 а.с.29-32).

31.01.2020 Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області винесено повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спецдозволу №2810-043-92/90-20. У Повідомленні міститься вимога про сплату у 15-денний термін розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок сільськогосподарського призначення площею 43, 5690 га в сумі 68030, 77 грн., шляхом перерахування коштів на рахунки, які зазначені у розрахунках розміру шкоди (т.2 а.с.31).

Вважаючи дії відповідачів, припис та повідомлення протиправними, позивач звернувся до суду з позовом із даним позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Повноваження державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель визначаються, зокрема, Земельним кодексом України, Законом України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».

Відповідно до статті 2 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» основними завданнями державного контролю за використанням та охороною земель є, зокрема, забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України.

Статтею 4 вказаного Закону встановлено, що об`єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.

Згідно з положеннями статті 5 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» органом, який здійснює державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, проведення моніторингу родючості ґрунтів є центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 (далі - Положення № 15), державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Повноваження центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі встановлені статтею 6 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», до яких належить, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині:

- додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю;

- виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням;

- додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно- правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, залучення (викупу) земельних ділянок; ведення державного обліку і реєстрації земель, д: стовірності інформації про земельні ділянки та їх використання.

Відповідно до статті 9 вказаного закону державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюється шляхом:

- проведення перевірок;

- розгляду звернень юридичних і фізичних осіб;

- участі у прийнятті в експлуатацію меліоративних систем і рекультивованих земель, захисних лісонасаджень, протиерозійних гідротехнічних споруд та інших об`єктів, які споруджуються з метою підвищення родючості ґрунтів та забезпечення охорони земель;

- розгляду документації із землеустрою, пов`язаної з використанням та охороною земель;

- проведення моніторингу ґрунтів та агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення.

Статтею 10 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» передбачено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема:

- давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків;

- складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності.

За правилами статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Зокрема, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

"Методика визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту без спеціального дозволу", затверджена постановою КМУ від 25.07.2007 № 963, жодним чином не уповноважує головні управління Держгеокадасту на винесення таких Повідомлень.

Відповідно до п. 7 даної Методики розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, проводиться Держекоінспекцією та її територіальними органами або Держгеокадастром та його територіальними органами, а розмір шкоди, заподіяної юридичним та фізичним особам, - територіальними органами Держгеокадастру на підставі матеріалів обстежень земельних ділянок, проведених відповідно до Порядку виконання земельно-кадастрових робіт та надання послуг на платній основі державними органами земельних ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.11.2000 N 1619.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 Земельного кодексу України власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Згідно з ч. 3 ст. 168 Земельного кодексу України при здійсненні діяльності, пов`язаної з порушенням поверхневого шару ґрунту, власники земельних ділянок та землекористувачі повинні здійснювати зняття, складування, зберігання поверхневого шару ґрунту та нанесення його на ділянку, з якої він був знятий (рекультивація), або на іншу земельну ділянку для підвищення її продуктивності та інших якостей.

VI. Оцінка суду

Системний аналіз вказаних положень земельного законодавства дає підстави для висновку, що Головне управління Держгеокадастру у Київській області наділено повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. При цьому, об`єктом контролю є всі землі на території України, а також порядок їх використання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.

Водночас, з наведених норм права вбачається, що контроль за використанням та охороною земель є прямим обов`язком інспекторів; законодавством визначено перелік конкретних дій та заходів, на вчинення яких уповноважено державних інспекторів.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Київській області було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель ТОВ БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ, за результатами якого було складено акт від 24.01.2020 та яким встановлено 31 порушення вимог законодавства.

На підставі акта від 24.01.2020 відповідачем 2 було складено повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спецдозволу від 31.01.2020 та припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель від 31.01.2020.

Щодо правомірності та обґрунтованості правомірності дій відповідачів, винесення оскаржуваного припису та повідомлення, судом встановлено наступне.

За змістом ч. 2 ст. 116 ЗК України набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Відповідно до пункту "б" частини першої статті 211 ЗК України, громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за самовільне зайняття земельних ділянок.

У статті 125 ЗК України визначено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Таким чином, обов`язковою умовою фактичного використання земельної ділянки є наявність у особи, що її використовує, правовстановлюючих документів на цю земельну ділянку.

Втім, відповідачами не надано суду жодних доказів, що підтверджують самовільне зайняття земельних ділянок ТОВ БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ, а також того, що Товариство є власником або користувачем земельних ділянок, які були предметом здійснення відповідачем-1 державного контролю.

Відповідно до ч. 6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення.

При цьому, зі змісту акту перевірки, не вбачається за можливе ідентифікувати земельні ділянки, характеристика земельних ділянок, не містить прив`язки до місця знаходження, а саме відсутні відомості координат, відсутня прив`язка до будь-яких об`єктів на місцевості, відсутня точна площа земельних ділянок.

Також, суд констатує, що в порушення приписів Наказу Держгеокадастру від 27.12.2016 № 353 Про організаційні заходи із здійснення функцій державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів територіальними органами Держгеокадастру, відповідачем не складено акти обстеження земельних ділянок, які були предметом перевірки.

При вирішенні даного спору, судом також враховується висновок, що викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.01.2019 по справі №823/922/17, де зазначено, що: «.... Матеріали справи не містять відомостей (зокрема, витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що підтверджують право власності чи користування на земельні ділянки, які були об`єктом перевірки), тому висновок суду щодо відсутності права користування (оренди) на ці земельні ділянки не ґрунтується на доказах. При цьому, із Акта перевірки не вбачається ідентифікація земельних ділянок, оскільки в ньому зазначено лише розміри та місцезнаходження - за межами населеного пункту. План-схема відсутні...».

Ухвалою суду від 15.07.2020, 03.08.2020 від відповідачів витребувалися докази на підтвердження того, що позивачем було самовільно зайнято земельні ділянки та докази, що підтверджують те, що обстежені земельні ділянки знаходяться у користуванні ТОВ «БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ».

Проте, витребувані докази суду не були надані, які і жодні інші докази, що підтверджують встановлені обставини в акті перевірки від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20.

Встановлені під час розгляду справи обставини, дають підстави для висновку про відсутність встановленого факту самовільного зайняття земельних ділянок ТОВ БАРИШІВСЬКА ЗЕРНОВА КОМПАНІЯ.

Таким чином, державним інспектором - головним спеціалістом відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко О.П. до акту від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20 були внесенні не підтверджені данні, які призвели до невірних висновків, щодо самовільного займання позивачем чужих земельних ділянок, у зв`язку із чим дії відповідача 2 є протиправним та такими, що суперечать нормам чинного законодавства.

Відповідно до статті 10 Закону №963-IV до повноважень державного інспектора віднесено, зокрема, надання обов`язкових для виконання вказівок (приписів) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийнятий) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1статті 4 КАС України).

Відтак, припис - це обов`язкова для виконання письмова вимога уповноваженого органу щодо усунення порушень вимог законодавства. Заходи в приписі, спрямовані на усунення порушень вимог закону, а відтак, мають бути чітко сформульовані та конкретизовані.

Разом з тим, спірний припис містить висновки про виявлені під час проведення перевірки порушення вимог законодавства, однак, не містить визначення конкретних дій, обов`язкових до виконання для усунення виявлених порушень.

З огляду на правову природу припису, такий породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, а відтак, наділений ознаками правового акта індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документу, в якому вона міститься) і як такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом. При цьому суд зауважує, що "законність" припису передбачає його обґрунтованість.

У даній справі зміст спірного припису, який є індивідуально-правовим актом, а відтак породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб «вжити вичерпних заходів щодо усунення виявлених порушень вимог земельного законодавства», встановлені уповноваженою особою. Додатково про обов`язковий характер даного припису свідчить застереження в ньому про те, що його невиконання є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Зазначивши у приписі про необхідність «усунути порушення вимог земельного законодавства» відповідач не вказав, які саме дії, та на підставі яких положень закону повинен здійснити позивач для усунення встановлених перевіркою порушення вимог законодавства.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17 вересня 2019 року по справі №806/1723/18.

Крім того, бланк припису, затверджений Наказом Держгеокадастру від 24 вересня 2018 року №142 «Про бланки Держгеокадастру» (чинний на момент здійснення перевірки), передбачає необхідність інспектором вказувати заходи, які необхідно здійснити для припинення порушення земельного законодавства, усунення його наслідків, строк їх виконання по кожному із заходів.

З аналізу змісту припису Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 31.01.2020 року №4/0002ПР/03/01/-20, як акта індивідуальної дії, вбачається, що такий припис прийнято з порушенням вимог законодавства щодо його змісту, є неконкретизованим, а отже підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

При цьому, "Методика визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту без спеціального дозволу", затверджена постановою КМУ від 25.07.2007 № 963, жодним чином не уповноважує головні управління Держгеокадасту на винесення таких Повідомлень.

Так, відповідно до п. 7 даної Методики розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, проводиться Держекоінспекцією та її територіальними органами або Держгеокадастром та його територіальними органами, а розмір шкоди, заподіяної юридичним та фізичним особам, - територіальними органами Держгеокадастру на підставі матеріалів обстежень земельних ділянок, проведених відповідно до Порядку виконання земельно-кадастрових робіт та надання послуг на платній основі державними органами земельних ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.11.2000 N 1619.

Отже, відповідач має право здійснювати розрахунок розміру шкоди, однак вказана норма не наділяє Головне управління Держгеокадастру у Київській області повноваженнями на винесення такого документу, як повідомлення про сплату шкоди.

Суд звертає увагу, що оскільки в повідомленні про сплату шкоди міститься вимога у 15-ти денний термін сплатити розмір шкоди та зазначається, що у разі неповідомлення про сплату розміру шкоди у зазначений строк буде подано про стягнення заподіяної шкоди у примусовому порядку, то вказане повідомлення порушує права та законні інтереси позивача так як на підставі нього в подальшому здійснюється примусове стягнення шкоди.

За наведеного суд дійшов висновку, що повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару грунту) без спецдозволу від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20 також винесене відповідачем 2 не правомірно, а отже підлягає скасуванню.

VIII. Висновок суду

Згідно із частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, положень проаналізованого законодавства, наявних у матеріалах справи доказів та аргументів, наведених учасниками справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

IX. Розподіл судових витрат

Згідно частин 1-5 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2102,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 18.02.2020 №2797, відтак, на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань, призначених для Головного управління Держгеокадастру у Київській області.

Керуючись 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель від 31.01.2020 року №4/0002ПР/03/01/-20 виданий державним інспектором - головним спеціалістом відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександром Петровичем.

Визнати протиправними дії державного інспектора -головного спеціаліста відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександра Петровича, щодо внесення недостовірних даних про площу самовільно зайнятих земельних ділянок до додатків 1-7 Повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття грунтового покриву (родючого шару грунту) без спецдозволу від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20.

Визнати протиправним та скасувати Повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття грунтового покриву (родючого шару грунту) без спецдозволу від 31.01.2020 року №28-10-043-92/90-20, складене державним інспектором - головним спеціалістом відділу державного контролю за використанням та охороною земель у Баришівському, Бориспільському, Броварському, Згурівському, Переяслав- Хмельницькому, Яготинському районах та м. Броварах Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області Прилєпко Олександром Петровичем.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Баришівська зернова компанія" (8; місцезнаходження: Київська область, м. Березень, вул. Шевченків Шлях, 268) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Київській області (код ЄДРПОУ: 39817550; місцезнаходження: м. Київ, вул. Серпова, 3/14) судові витрати у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення - 21 грудня 2020р.