Справа № 240/1127/20
Суддя: Іваненко Т.В.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 240/1127/20

21 грудня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Іваненко Т.В.

суддів: Сторчака В. Ю. Граб Л.С.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Іваненко Т.В., Сторчака В.Ю., Граб Л.С. у справі за адміністративним позовом Державного реєстратора відділу з питань надання адміністративних послуг та державної реєстрації ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: колективне сільськогосподарське підприємство "Україна-Черняхів-1", державне підприємство "Національні інформаційні системи", ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2020 року позов Державного реєстратора відділу з питань надання адміністративних послуг та державної реєстрації ОСОБА_2 задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач та третя особа подали апеляційні скарги, в яких просять скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Згідно з Витягом з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.12.2020 справу передано для розгляду колегії суддів: головуючий суддя - Іваненко Т.В., судді - Сторчак В.Ю., Граб Л.С.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року відкрито провадження у справі.

18 грудня 2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід суддів Сьомого апеляційного адміністративного суду: головуючого судді - Іваненко Т.В., Сторчака В.Ю., Граб Л.С.

Вказана заява мотивована тим, що при визначенні складу колегії суддів порушено положення ст.31 КАС України, а саме недотримано принципу випадковості. Крім того, заявник вказує на те, що дана колегія суддів здійснювала розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 10.09.2020 у справі №240/1127/20, за наслідком якого апеляційну скаргу залишено без задоволення. Відтак, на думку заявника, дана колегія суддів вже висловлювала свою позицію у цій справі, тому розгляд цією ж колегією суддів апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції не забезпечить досягнення завдання адміністративного судочинства. Зазначені обставини зумовили виникнення у заявника обґрунтованих сумнівів у безсторонності колегії суддів при розгляді даної справи.

Відповідно до ст. 36 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи: 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син. дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім і або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою зазначеної статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи).

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Частиною 3 ст.39 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви, колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід колегії суддів є необґрунтованою з огляду на таке.

З приводу доводів заяви щодо порушення порядку визначення суддів для розгляду справи №240/1127/20, встановленого статтею 31 КАС України, колегія зазначає наступне.

Порядок визначення складу суду регламентується нормами КАС України. Зокрема, частиною першою статті 31 КАС України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 31 КАС України, справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до пункту 15.4 Перехідних положень КАС України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється:

- до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, визначеними цією редакцією Кодексу.

Частиною 3 ст.33 КАС України визначено, що перегляд судових рішень в адміністративних справах в апеляційному порядку здійснюється колегією у складі трьох суддів.

Рішенням Ради суддів України від 12 квітня 2018 року №16 встановлено, що Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 02.03.2018 набирає чинності у такому порядку:

до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи:

- у судах застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15.09.2016 року та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду;

- повністю зберігаються повноваження зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, у тому числі в частині затвердження засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

За змістом п.2.3.5. Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15.09.2016 (далі - Положення), визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.

У п.1.2.1 Положення подано визначення терміну "засади використання автоматизованої системи документообігу суду" - це затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду правила застосування цього Положення з урахуванням юрисдикції та інстанційності суду, норм процесуальних кодексів та законів України.

Пунктом 2.3.2 передбачено, що збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

У п. 4.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу у Сьомому апеляційному адміністративному суді, затверджених рішенням зборів суддів Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2018, зі змінами, затвердженими рішенням зборів суддів Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2020 №14 (далі - Засади) зазначено, що визначення членів колегії щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу здійснюється відповідно до основного складу постійних судових колегій.

В п.п. 5.7.1 п. 5.7. Засад визначено, що у разі надходження апеляційних скарг на різні судові рішення, які подані в рамках однієї справи, такі апеляційні скарги реєструються у автоматизованій системі документообігу суду шляхом додавання поєднаної обліково-інформаційної картки (далі - ОІК) до ОІК з раніше визначеним складом суду у цій судовій справі, окрім випадків, визначених законом.

Раніше визначеним складом суду вважається той склад суду, що прийняв судове рішення хронологічно останнім (п.п.5.7.3).

Реєстрація адміністративних справ та матеріалів апеляційної скарги у автоматизованій системі документообігу суду здійснюється невідкладно, після чого здійснюється автоматизований розподіл.

Результатом такого автоматизованого розподілу є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду (п.п. 5.7.4).

Що стосується суб`єктивного критерію обґрунтування заяви про відвід, колегія суддів зазначає наступне.

Положення ч.4 ст.36 КАС України визначають, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Загальна декларація з прав людини (ст.10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч.1 ст.14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (Розділ Другий показник. Об`єктивність. Бангалорські принципи поведінки суддів).

Частина перша статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду.

Зокрема, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах Piersac vs Belgium, Grieves vs UK). Крім того, відповідно до принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ по справі Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного, про що зазначено у п.43 рішення ЄСПЛ по справі Веттштайн проти Швейцарії та у п.50 рішення ЄСПЛ по справі Білуха проти України.

Колегія суддів вважає, що заявник, подаючи заяву про відвід колегії суддів, не навів належних та допустимих доказів стосовно обґрунтованого сумніву в неупередженості та необ`єктивності суддів.

Із змісту заяви про відвід фактично випливає, що заявник не погоджується із позицією колегії суддів, викладеною в постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12.11.2020 за наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу суду першої інстанції про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову.

Як зазначалось, відповідно до приписів ч.4 ст.36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Законність прийнятого судом (суддею) рішення може бути перевірена лише судом касаційної інстанції у встановленому законом порядку.

На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_1 про відвід суддів Іваненко Т.В., Сторчака В.Ю., Граб Л.С. є необґрунтованою.

Інших передбачених законом підстав для відводу суддів, заявником не зазначено.

Суд апеляційної інстанції також враховує, що порядок вирішення заявленого відводу передбачено статтею 40 КАС України.

Згідно з частинами 3, 4 статті 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід надійшла до призначення судового засідання, така заява підлягає передачі на розгляд іншому судді.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 325 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: головуючого судді - Іваненко Т.В., суддів - Сторчака В.Ю., Граб Л.С. - визнати необґрунтованою.

Зупинити провадження у справі №240/1127/20.

Справу №240/1127/20 передати до відділу надання інформаційних послуг, руху адміністративних справ та діловодства суду для визначення судді-доповідача, який буде вирішувати питання про відвід судді, відповідно до частини 1 статті 31 КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий Іваненко Т.В.

Судді Сторчак В. Ю. Граб Л.С.