Справа № 380/3725/20
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/3725/20
У Х В А Л А

про повернення заяви про роз`яснення судового рішення

23 грудня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Сподарик Н.І., перевіривши матеріали заяви Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради та додані до неї документи про роз`яснення судового рішення у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла заява Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про роз`яснення судового рішення у справі № 380/3725/20 за позовом ОСОБА_1 до Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії .

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно з ч.6 ст.7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Статтею 254 КАС України не врегульовані вимоги щодо форми та змісту заяви про роз`яснення судового рішення. Відтак, виходячи із приписів ч.6 ст.7 КАС України щодо застосування судом закону за аналогією, вимоги до вказаної заяви визначаються загальними нормами, зокрема, статтею 171 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно положень ч.3 ст.55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Частиною 5 ст.59 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Як убачається з ч. 6 ст. 59 КАС України, оригінали документів, зазначені у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

До матеріалів позовної заяви долучено копію довіреності, яка не засвідчена у визначеному законом порядку всупереч вимогам ч.6 ст. 59 КАС України.

Таким чином, сторона у справі має право на звернення до суду із заявою через представника лише на підставі документа, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

Отже, в силу вищенаведених положень КАС України до позовної заяви має бути доданий виключно оригінал документу, який підтверджує повноваження представника позивача. Відповідність копії такого документу оригіналу у разі повернення оригіналу документу може бути засвідчена лише суддею.

Відповідно до п. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, як було зазначено Верховним Судом в ухвалі від 25 лютого 2020 року по справі № 640/20104/18, копія довіреності, яка належним чином не засвідчена, не може бути належним доказом дійсної волі особи, що її видала, на уповноваження іншої представляти її інтереси.

Крім того, у зазначеній ухвалі із посиланням на практику Верховного Суду в ухвалах від 12 березня 2019 року та від 15 квітня 2019 року по справі №201/11991/18 зазначено, що факсимільна копія, виготовлена за допомогою копіювально-розмножувальної техніки, не є належним доказом на підтвердження повноважень особи.

Водночас, як видно з матеріалів заяви така заявлена щодо задоволення вимог Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про роз`яснення рішення суду та підписана представником відповідача О. Процюк.

До заяви про роз`яснення рішення додано світлокопію довіреності від 01.08.2020 за № 260306-8, згідно якої начальник Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради Яновська Оксана Михайлівна доручає головному спеціалісту юрисконсульту відділу правової роботи та управління персоналом управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради Процюк Ользі Борисівні представляти інтереси Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради.

Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд) в ухвалі від 12 лютого 2020 року у справі № 160/2199/19 вказав, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження (довіреності).

В ухвалі від 07 лютого 2020 року у справі № 17/495-08 Верховний Суд (Касаційний господарський суд) вказав, що для підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт).

Докази того, що ОСОБА_2 обіймає певну посаду, а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи ОСОБА_2 та Процюк Ольги Борисівни до заяви не додані.

Однак, у матеріалах справи відсутні буд-які докази на підтвердження повноважень Яновської Оксани Михайлівни на представництво інтересів Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради.

Таким чином, додана до позовної заяви світлокопія довіреності належним чином не засвідчена не є документом, що посвідчує повноваження Процюк Ользи Борисівни представляти інтереси Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради.

Отже, суд має підстави вважати, що заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

В силу вищенаведених положень КАС України до заяви має бути доданий виключно оригінал документу, який підтверджує повноваження представника заявника, в даному випадку юридичної особи та докази на підтвердження повноважень начальник Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради Яновської Оксани Михайлівни.

З урахуванням зазначеного, заява та додані до неї матеріали підлягають поверненню згідно з п. 3 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 7, 169, 243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про роз`яснення судового рішення та додані до неї документи - повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення заяви невідкладно надіслати заявнику, разом із заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку передбаченому ст.297 Кодексу адміністративного судочинства України та у строки, визначені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Сподарик Н.І.