Справа № 140/15307/20
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року ЛуцькСправа № 140/15307/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ковальчука В.Д.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними постанов про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ (далі ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ, позивач) звернулося в суд з позовом до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26 серпня 2020 року №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6 та постанов про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/1, №12/2, №12/3, №12/4, №12/5, №12/6.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішення та постанови винесені за результатами проведеної відповідачем перевірки характеристик продукції за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Західно-окружна, 5/2, де знаходиться АЗС з магазином.

В результаті перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 26 серпня 2020 року № 10-8/20, відповідно до якого встановлено порушення пунктів 9, 20 Технічного регламенту щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 927 від 01.08.2013 (далі Технічний регламент № 927) та абзацу 3 частини 3 статті 29 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, а саме встановлено реалізацію позивачем дизельного палива та бензину за відсутності товарного знаку підприємства-виробника на паспортах якості та відсутність на паспорті якості бензину автомобільного А-95-Євро5-Е5 національного знаку відповідності.

За результатами перевірки відповідачем прийняті рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26 серпня 2020 року №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6. У відповідності до вказаних рішень відповідачем вжито обмежувальні заходи, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність до встановлених вимог шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання відповідної продукції або в інший спосіб, що не суперечить законодавству.

Позивач не погоджується з такими рішеннями, оскільки відповідач діяв не на підставі, не у спосіб, передбаченому законом, оскільки рішення прийняті без прийняття рішень про приведення продукції у відповідність із встановленням строку виконання. Крім того, оскаржувані рішення не містять жодних вказівок, які саме заходи слід вчинити товариству для усунення зазначених порушень

Висновок відповідача про порушення пункту 9 Технічного регламенту № 927 не відповідає чинному законодавству та обставинам справи з наступних підстав.

Товариство не видавало паспорти якості, оскільки прерогатива їх видання покладена на випробувальні лабораторії, що чітко визначено законодавством.

Законодавством не визначено порядку та у який спосіб мало б відбуватися відображення товарного знаку підприємства-виробника на паспорті якості, виданому випробувальними лабораторіями. Нормами законодавства не передбачено право чи обов`язок розповсюджувача або постачальника вносити будь-які зміни (в т.ч. будь-які зображення, товарний знак, тощо) в паспорт якості, що виданий у встановленому порядку незалежною випробувальною лабораторією.

Паспорти якості, які були надані до перевірки, є чинними та дійсними, достатніми та належними документами, які засвідчує якість нафтопродуктів.

Додатково зазначає, що негативні наслідки за відсутність закріплення у законодавстві порядку та способу, у які мав би розповсюджувач відобразити товарний знак підприємства-виробника на паспортах якості не можуть покладатися на ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ, як на розповсюджувача нафтопродуктів.

Крім того, товарний знак є об`єктом інтелектуальної власності, а законодавство не визначає обов`язку лабораторій отримувати від виробників відповідні дозволи на використання торгівельних марок підприємств-виробників, а також наносити їх на паспорти якості палива, яке було об`єктом перевірки.

Також звертає увагу на те, що під час перевірки відповідачу надано декларації про відповідність на кожен вид палива, яке реалізувалося на АЗС, що підтверджує відповідність нафтопродуктів Технічному регламенту № 927.

З огляду на зазначене вважає, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.08.2020 №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6, а також постанови про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/1, №12/2, №12/3, №12/4, №12/5, №12/6, що прийняті на їх підставах, не відповідають нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 16.11.2020 відкрито провадження у даній справі, розгляд якої призначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 26 листопада 2020 року прийнято до розгляду заяву ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ про зміну предмета спору у даній справі (збільшення позовних вимог)..

У відзиві на позовну заяву від 30.11.2020 вих. № 5246/0.11 відповідач позову не визнає, вважає його безпідставним та необґрунтованим з наступних підстав.

За результатами перевірки Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.08.2020 №10/3 про усунення формальної невідповідності та від 26.08.2020 №10/1, №10/2, №10/4, №10/5, №10/6 про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами, а також відповідно п.п 2, п.2 ч.5 ст. 30 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції по вище зазначених рішеннях застосовувалася тимчасова заборона надання продукції на ринку (Mustang А-92-Евро5-Е5, А-95-Евро5-Е5, Mustang А-95-Евро5-Е5, MUSTANG ДП-Л-Евро5-В0, MUSTANG+ ДП-Л-Евро5-В0). Термін виконання вказаних рішень зазначений до 25.09.2020.

По закінченню терміну виконання рішень Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області проводила перевірку стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з 30.09.2020 по 01.10.2020. Під час перевірки суб`єкт господарювання не надав підтверджуючих документів про виконання рішень, а надав клопотання №892 від 30.09.2020, яке зареєстроване в інспекції за №1180 від 01.10.2020 про відтермінування виконання рішень.

Крім того,_суб`єктом господарювання надано нові товаротранспортні накладні на нову партію автомобільного пального на АЗС, а саме: Mustang А-92- Евро5-Е5, А-95-Евро5-Е5, Mustang А-95-Евро5-Е5, MUSTANG ДП-Л-Евро5-В0, MUSTANG+ ДП-Л-Евро5-В0, що свідчить про свідому реалізацію попередньої партії продукції на ринку суб`єктом господарювання всупереч тимчасовій забороні надання даної продукції на ринку у відповідності до рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Тобто, тимчасова заборона до приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами суб`єктом господарювання свідомо не виконувалась, а оскаржувані рішення не могли бути визнаними виконаними та результативними.

За результатами перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів складено акт № 12-8/20 від 01.10.2020 року, у відповідності до якого встановлено, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.08.2020 №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6 не виконані, а порушення чинного законодавства не усунуті. А тому за невиконання оскаржуваних рішень до суб`єкта господарювання застосовано адміністративно-господарські санкції постановами про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/1, №12/2, №12/3, №12/4, №12/5, №12/6.

На підставі наведеного просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

У відповіді на відзив від 04.12.2020 вих. №1166 позивач заперечує проти наведених відповідачем у відзиві пояснень з огляду на наступне.

Паливо, яке було предметом перевірки на АЗС виготовлено ВАТ Мозирський нафтопереробний завод та є імпортованим на територію України. Партії палива кожної марки супроводжувалися на АЗС відповідними документами про якість палива - паспортами якості заводів-виробників, та у ході перевірки позивачем було надано ці паспорти якості заводів-виробників, так і паспорти якості, які видані незалежною випробувальною лабораторією ТОВ Глобус-Петролеум, яка залучалася постачальником ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС для додаткового підтвердження якісних характеристик палива при відпуску зі складів зберігання. Паспорти заводів-виробників містять товарний знак. Зазначені обставини не спростовані відповідачем.

Постачальник нафтопродуктів у ланцюгу постачання ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС звертався до виробника палива ВАТ Мозирський НПЗ, а саме до його офіційного уповноваженого представника в Україні - ТОВ БНК Україна з проханням надання дозволу на використання товарного знаку підприємства-виробника на паспортах якості, які видаються залученими випробувальними лабораторіями. Однак ТОВ БНК Україна відмовлено ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС в наданні дозволу на нанесення товарного знаку на паспорти якості, які видаються випробувальними лабораторіями.

Позивач вказує на те, що товарний є об`єктом інтелектуальної власності, а відмова заводу-виробника вказує на відсутність як об`єктивної так і правової можливості у позивача нанести товарний знак на паспорти якості випробувальних лабораторій. При цьому, в оскаржуваних рішеннях не зазначено конкретних дій, які має виконати суб`єкт господарювання.

Також зазначає, що відповідач прийшов до висновку про порушення позивачем п. 20 Технічного регламенту № 927 та абзацу 3 частини 3 статті 29 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, оскільки на паспорт якості №458 від 31.07.2020, який виданий випробувальною лабораторією ТОВ Глобус-Петролеум не нанесено національний знак відповідності. Однак звертає увагу на те, що пункт 20 Технічного регламенту № 927 поширюється лише на спеціального суб`єкта виробника та у визначений момент, а саме перед введенням палива в обіг, а тому нанесення національного знаку відповідності на паспорт якості Технічним регламентом №927 покладено на виробника, яким позивач не є. При цьому, паспорт якості заводу-виробника № 889 від 24.07.2020 містить нанесений знак відповідності технічним регламентам з відображенням коду органу оцінки відповідності ДП Масма-Сепро, залученого ТОВ БНК-Україна, як офіційного уповноваженого представника виробника ВАТ Мозирський НПЗ для робіт з оцінки відповідності палива при його введені в обіг на територію України. Відповідно на паспорті якості зі знаком відповідності застосовано код органу ДП Масма-Сепро (081), що повністю відповідає п. 20 Технічного регламенту №927.

Отже, наявність національного знаку відповідності на паспорті №889 від 24.07.2020, який є товарно-супровідним документом та документом про якість, а також невід`ємною частиною паспорта якості № 458 від 31.07.2020, виданого випробувальною лабораторією, повністю відповідає вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим позивачем не допущено порушення п. 20 Технічного регламенту №927.

Враховуючи зазначене, ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ заперечує проти наведених відповідачем заперечень у відзиві з огляду на їх безпідставність та необґрунтованість. У зв`язку з наведеним просить позовні вимоги задовольнити повністю.

22 грудня 2020 року від позивача до суду надійшла заява від 22.12.2020 вих. №1249 про зміну предмета позову, в якій ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ просить зменшити розмір позовних вимог шляхом визнання протиправними та скасування постанов Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/1, №12/2, №12/3, №12/4, №12/5, №12/6.

Сторони скористались своїм правом на подання до суду заяв по суті справи, в яких письмово виклали свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, а тому суд вважає можливим розглянути справу за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 26.08.2020 Державною екологічної інспекцією у Хмельницькій області проведено плановий захід - перевірку характеристик продукції за адресою АЗС з магазином: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Західно-окружна, 5/2.

За результатами перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 26 серпня 2020 року № 10-8/20, у відповідності до якого встановлено порушення пункту 9 Технічного регламенту № 927 щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 927 від 01.08.2013, а саме відсутній товарний знак підприємства-виробника на паспортах якості: №479 від 12.08.2020 бензин автомобільний Mustang А-92-Евро5-Е5; №458 від 31.07.2020 бензин автомобільний марки А-95-Евро5-Е5; №459 від 31.07.2020 бензин автомобільний Mustang А-95-Евро5-Е5; №368 від 11.08.2020 паливо дизельне Mustang ДП-Л-Евро5-В0; №476 від 11.08.2020 паливо дизельне Mustang+ ДП-Л-Евро-В0. Також зазначено про порушення абзацу 3 частини 3 статті 29 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та пункту 20 Технічного регламенту № 927, оскільки в паспорті якості №458 від 31.07.2020 бензин автомобільний марки А-95-Евро5-Е5 не нанесено знак відповідності.

На підставі вказаного акта перевірки відповідачем прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26 серпня 2020 року №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6.

Обґрунтуванням прийнятих рішень стало розповсюдження нафтопродуктів за відсутності на паспортах якості товарного знаку підприємства-виробника, а у рішенні від 26 серпня 2020 року №10/3 відсутність знаку відповідності на паспорті якості №458 від 31.07.2020.

В прийнятих рішеннях визначено обмежувальні заходи, а саме: обмеження надання продукції на ринку; тимчасова заборона надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність до встановлених вимог. Зобов`язано суб`єкта господарювання вжити заходів щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання відповідної продукції або в інший спосіб, що не суперечить законодавству. Встановлено термін виконання: 25 вересня 2020 року.

ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ у листі від 24.09.2020 вих. №861 просило Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області відстрочити термін виконання вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою врахування в роботі змін до Технічного регламенту №927, які не опубліковані на офіційних сайтах Кабінету Міністрів України та Верховної Ради України.

У листі від 30.09.2020 вих. №892 товариство повторно просило продовжити термін виконання рішень до 30.11.2020 з урахуванням пояснень, викладених у цьому листі.

01 жовтня 2020 року відповідачем було складено протоколи №№ 12/1, 12/2, 12/3, 12/4, 12/5, 12/6 про виявлені порушення вимог Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції, якими встановлено невиконання позивачем рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 26 серпня 2020 року №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6.

Також Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 01 жовтня 2020 року № 12-8/20, яким встановлено невиконання позивачем вказаних рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів.

02 жовтня 2020 року на підставі вказаних протоколів відповідачем було винесено оскаржувані у даній справі постанови про накладення штрафних санкцій за невиконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 26 серпня 2020 року №10/1, №10/2, №10/3, №10/4, №10/5, №10/6, а саме: постанови від 02.10.2020 №12/1 про накладення штрафу у розмірі 4000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн.; від 02.10.2020 №12/2 про накладення штрафу у розмірі 4000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн.; від 02.10.2020 №12/3 про накладення штрафу у розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 34000 грн.; від 02.10.2020 №12/4 про накладення штрафу у розмірі 4000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн.; від 02.10.2020 №12/5 про накладення штрафу у розмірі 4000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн.; від 02.10.2020 №12/6 про накладення штрафу у розмірі 4000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02.12.2010 №2735-VI (далі Закон 2735) державний контроль продукції - діяльність органів доходів і зборів із забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України для вільного обігу, встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз від такої продукції суспільним інтересам (далі - контроль продукції).

Орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону.

У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України Про загальну безпечність нехарчової продукції повноваження також через свої територіальні органи, термін орган ринкового нагляду позначає також його територіальні органи.

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону № 2735 ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 року № 1069 затверджено Перелік видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, зокрема Держекоінспекція відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 927 Про затвердження Технічного регламенту № 927 щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив здійснює державний ринковий нагляд за автомобільними бензинами, дизельним, судновим та котельним паливом.

Пунктами 5, 7 Технічного регламенту № 927 передбачено, що дозволяється виготовлення, введення в обіг і обіг палива, які відповідають вимогам цього Технічного регламенту.

Згідно пункту 8 Технічного регламенту № 927 кожна партія палива, що вводиться в обіг або перебуває в обігу, повинна мати документ про якість (паспорт якості) палива.

Документ про якість (паспорт якості) палива - документ, що містить дані для ідентифікації та фактичні значення показників якості нафтопродуктів, отримані в результаті лабораторних випробувань, а також інформацію про їх відповідність вимогам нормативних документів.

Пунктом 9 Технічного регламенту № 927 визначено, що документ про якість (паспорт якості) палива повинен містити: дату видачі і номер документа; назву, марку палива; товарний знак підприємства-виробника, його назву та адресу; назву та адресу постачальника (за наявності); дату виготовлення палива; дату відбирання проби та дату проведення випробування; нормативні значення та фактичні результати випробувань, які підтверджують відповідність марки палива вимогам цього Технічного регламенту; відомості щодо декларації про відповідність; посилання на нормативні документи на методи випробування згідно з нормативним документом на паливо; номер партії (резервуара); дані про вид та кількість добавок (присадок); підпис начальника відділу технічного контролювання або керівника лабораторії, яка виконує функції відділу, або уповноваженої особи, завірений печаткою.

Частиною 1 статті 22 Закону № 2735-VI визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно статті 30 цього Закону обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); 3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Згідно з ч.1 ст. 29 Закону № 2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Частиною 4 ст. 29 цього Закону № 2735-VI встановлено, що у разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції.

Відповідно до ч. 5 ст. 30 Закону № 2735-VI тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду у разі прийняття ними рішення про: 1) відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) - на строк проведення експертизи (випробування); 2) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження. Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується одночасно з прийняттям рішень, зазначених у цій частині.

Частиною 1 статті 33 Закону № 2735-VI обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

У рішенні органу ринкового нагляду про заборону чи обмеження надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу або її відкликання зазначаються:

1) обґрунтування підстав прийняття такого рішення;

2) конкретні обмежувальні (корегувальні) заходи та пов`язані з ними дії, що має виконати суб`єкт господарювання, до якого застосовуються такі заходи;

3) потреба у вжитті відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів щодо всього обсягу продукції певної марки (моделі, артикулу, модифікації) або її окремих партій чи серій;

4) строк виконання рішення;

5) способи, порядок і строки оскарження суб`єктом господарювання цього рішення;

6) строк повідомлення відповідним суб`єктом господарювання органу ринкового нагляду про виконання рішення.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 19.04.2019 № 667 затверджена Форма 8 «Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів».

Відповідно до цієї форми рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів повинне містити, зокрема зміст обмежувального (корегувального) заходу та пов`язані з ним дії, що має виконати суб`єкт господарювання. Тобто, можливість усунення порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити позивачу для усунення порушень. Відповідно орган перевірки несе імперативний обов`язок визначити конкретний спосіб усунення порушення.

Зазначення конкретних дій у рішенні, які має вчинити суб`єкт господарювання слугує не лише досягненню основних завдань державної політики у сфері забезпечення безпечності нехарчової продукції, а й однакового розуміння норм законодавства з метою його дотримання як суб`єктом господарювання так і органом ринкового нагляду.

Як зазначено в оскаржуваних рішеннях, суб`єкт господарювання має вжити заходів щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання відповідної продукції або в інший спосіб, що не суперечить законодавству. Наведене формулювання дій, які має виконати суб`єкт господарювання, на думку суду, не є чітким для однозначного усунення порушень. При цьому, виконання таких дій в безпосередній мірі залежить від суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання, що виключає можливість усунення таких порушень в залежності від правової поведінки лише одного суб`єкта господарювання ? розповсюджувача продукції.

З наведеного слідує, що єдиним можливим способом виконання рішень є звернення до постачальників нафтопродуктів в ланцюгу постачання. Постачальником палива, яке було предметом перевірки є ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС, що підтверджується укладеним з позивачем договором купівлі-продажу № 107 від 27.06.2019.

Пунктом 2.1 цього договору визначено, що якість товару, що постачається за умовами договору, повинна відповідати ГОСТУ, технічним умовам заводів-виробників, що підтверджується відповідними документами.

В свою чергу, пунктом 6.5.1 Інструкції з контролювання якості нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженої Наказом Мінпаливенерго України, Держспоживстандарту України 04.06.2007 №271/121 (далі - Інструкція №271/121) визначено, що приймання нафтопродуктів, що надійшли на АЗС здійснюється лише у разі наявності супровідних документів (товарно-транспортної накладної, рахунку-фактури, прибутково-витратної накладної, паспорта якості тощо).

Аналогічні вимоги встановлено п.10.2.1 Інструкції про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженої Наказом Мінпаливенерго України, Мінтрансзв`язку України, Мінекономіки України, Держспоживстандарту України 20.05.2008 №281/171/578/155.

Розділом 1 Інструкції №271/121 встановлено єдиний порядок організації та проведення робіт, пов`язаних з контролюванням якості товарної нафти та нафтопродуктів під час їх приймання, зберігання, транспортування та відпуску.

Згідно п.п.5.2., 5.6. Інструкції №271/121 визначено, що підприємства, які не мають власних випробувальних лабораторій з випробування нафти та нафтопродуктів, укладають відповідні договори про виконання робіт з випробувань нафтопродуктів зі сторонніми акредитованими або тестованими, у встановленому порядку, лабораторіями. Згідно з результатами випробувань проб нафти та/або нафтопродуктів випробувальна лабораторія оформлює паспорт якості за формою №11-НК.

Пунктом 5.6 Інструкції №271/121 визначено, що паспорт, який видається випробувальною лабораторією на нафту або нафтопродукт, який відпускається, заповнюється в повному обсязі показників, обумовлених нормативним документом на нафтопродукт. Значення показників, що не визначались випробувальною лабораторією, переносяться з даних паспорта, виданого вантажовідправником чи іншою випробувальною лабораторією, до якої проба надсилалась на випробування, про що робиться відповідна примітка. У паспорті якості робиться висновок про відповідність (невідповідність) нафти або нафтопродукту вимогам нормативного документа або ставиться штамп "Стандартний" чи "Нестандартний".

У відповідності до ст.1 Закону України Про технічні регламенти та оцінку відповідності випробувальна лабораторія - орган з оцінки відповідності, який проводить випробування. Випробування - це визначення однієї чи кількох характеристик об`єкта оцінки відповідності згідно з процедурою. Інструкцією №271/121 передбачено, що випробувальна лабораторія - лабораторія, яка проводить технічні операції, що полягають у визначенні однієї чи декількох характеристик нафти і нафтопродуктів згідно з установленою процедурою.

Підставою для заповнення паспорта якості є акт відбирання проби, записи і висновки про якість нафти та/або нафтопродуктів, які занесено до журналів реєстрації результатів випробувань. Оформлення паспортів якості на підставі робочих зошитів лаборантів не допускається. Номер паспорта якості надається згідно з порядковим номером проби в журналі реєстрації проб (згідно п. 5.6. Інструкції №271/121).

Таким чином, документом про якість палива є паспорт якості. Паспорт якості є одним з обов`язкових товаросупровідних документів. Паспорт якості засвідчує відповідність нафтопродукту всім вимогам нормативних документів. Допускається внесення випробувальною лабораторією в паспорт якості показників, визначених як за результатами безпосередніх випробувань, так і шляхом перенесення з даних іншого паспорта, зокрема, з паспорту заводу-виробника.

З матеріалів справи слідує, що на кожну партію пального ТОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ разом із товаросупровідними документами (товаротранспортними накладними) отримувало від свого постачальника ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС паспорти якості пального, видані випробувальною лабораторією ТОВ ГЛОБУС- ПЕТРОЛЕУМ за формою №11-НК, передбаченою Інструкцією №271/121 та паспорти якості, видані безпосередньо заводом-виробником, яким є ВАТ Мозирський нафтопереробний завод, Республіка Білорусь.

Долучені позивачем до матеріалів справи паспорти якості пального, видані випробувальною лабораторією ТОВ ГЛОБУС- ПЕТРОЛЕУМ містять всю інформацію про товар та про завод-виробника нафтопродуктів, при цьому паспорти якості заводу-виробника нафтопродуктів, зокрема і містять товарний знак заводу-виробника, та є невід`ємною частиною паспортів якості, виданих випробувальною лабораторією.

Водночас, суд звертає увагу на те, що Інструкцією №271/121 затверджено форму паспорта якості, у якій зазначається завод-виробник, оскільки у затвердженій формі паспорта якості графи для зазначення товарного знаку підприємства - виробника не визначено.

У зв`язку із чим у паспортах, виданих випробувальними лабораторіями, зазначено інформацію про завод - виробника нафтопродуктів.

Також суд звертає увагу на те, що чинне законодавство визначає товарний знак як будь-яке позначення або будь-яка комбінація позначень, які придатні для вирізнення товарів (послуг), що виробляються (надаються) однією особою, від товарів (послуг), що виробляються (надаються) іншими особами (ст.492 ЦК України).

Майновими правами інтелектуальної власності на торговельну марку є виключне право дозволяти використання торговельної марки (п.2 ч.1 ст.495 ЦК України).

Отже, товарний знак є об`єктом права інтелектуальної власності. Набуття права інтелектуальної власності на торговельну марку (товарний знак, або знак для товарів і послуг) засвідчується свідоцтвом. Використання торгівельної марки здійснюється виключно в межах правових підстав (на підставі дозволу (ліцензії)). Нанесення випробувальними лабораторія в паспорт якості товарного знаку заводу-виробника вимагає наявності у них відповідного дозволу (ліцензії) від заводу-виробника, який є правовласником такого товарного знаку. Однак, в силу того, що коло суб`єктів, які можуть звернутися до випробувальних лабораторій за виданою паспортів якості є численним та необмеженим, лабораторії не зобов`язані отримувати від виробників відповідні дозволи на використання торгівельних марок.

Разом з тим, ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ звернулося до ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС (постачальника) щодо застосування товарного знаку виробника нафтопродуктів на паспортах якості, які видані незалежними випробувальними лабораторіями.

У листі від 24.09.2020 вих. №323 ТОВ ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС повідомило ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ про те, що товариство зверталося до заводу-виробника ВАТ Мозирський НПЗ з проханням надати дозвіл на використання товарного знаку на паспортах якості, які видаються випробувальними лабораторіями, на що отримало відмову у наданні такого права, що підтверджується листом уповноваженого представника заводу-виробника ВАТ Мозирський НПЗ ТОВ БНК-Україна від 27.07.2020 вих. №2759. Одночасно ТОВ БНК-Україна зазначило, що здійснює всі роботи по оцінці відповідності нафтопродуктів, що постачаються на територію України вимогам Технічного регламенту із залученням органу оцінки відповідності Державного підприємства Орган з сертифікації нафтопродуктів та систем якості Масма-Сепро. В результаті цього товариством було оформлено декларації про відповідність палива вимогам Технічного регламенту та у всіх паспортах якості наноситься знaк відповідності. Знак підприємства-виробника також присутній.

Копія листа ТОВ БНК-Україна №2759 від 27.07.2020 надсилалась позивачем відповідачу як додаток до пояснень від 30.09.2020 вих. № 892, однак не була врахована останнім під час прийняття оскаржуваних постанов.

Отже, ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ як особа, яка реалізує нафтопродукти в роздрібній мережі в даному випадку не має права самостійно вносити зміни/доповнення/уточнення до паспортів якості, які видаються випробувальними лабораторіями, при цьому, усунути визначені порушення іншим чином також не має можливості, оскільки діють інші норми законодавства спеціального правового режиму використання товарного знаку (торгівельної марки) як об`єкта права інтелектуальної власності.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що відмова заводу-виробника у наданні дозволу на нанесення його товарного знаку на паспорти якості вказує на відсутність як об`єктивної так і правової можливості нанесення такого товарного знаку на паспорти якості, та у свою чергу, відсутність можливості виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, невиконання яких стало підставою для застосування штрафних санкцій відповідно до оскаржуваних постанов.

З наявних в матеріалах справи копій оскаржуваних постанов про накладення фінансових санкцій вбачається, що всі вони містять опис суті виявленого порушення (рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів не виконано, порушення чинного законодавства не усунуті, тобто не усунуті порушення вимог пунктів 9, 20 Технічного регламенту № 927).

Оскаржувані постанови в графі порушені вимоги містять примітку **, що згідно роз`яснень, які містяться на бланку постанови означають вимоги передбачено частинами другою-четвертою статті 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та частинами другою-четвертою статті 15 Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції.

Відповідальність суб`єктів господарювання за порушення у сфері державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлено нормами Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02.12.2010 № 2735-VI (стаття 44) та в сфері введення в обіг в Україні нехарчової продукції і забезпечення її безпечності Законом України Про загальну безпечність нехарчової продукції від 02.12.2010 № 2736-VI (стаття 15).

Вказані норми містять широкий ряд санкцій, що застосовуються уповноваженими органами у випадках встановлення порушень у відповідних сферах. При цьому такі санкції розрізняються як за фактичним характером та змістом порушення, так і за суб`єктним складом особи порушника та ступенем негативного впливу на порушника.

Пунктом 2 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI передбачена відповідальність за невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 44 цього Закону до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.

Пунктом 2 частини четвертої статті 15 Закону №2736-VI визначено, що до виробника або розповсюджувача застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення органу державного ринкового нагляду про вжиття заходів із забезпечення безпечності продукції, визначених частиною четвертою статті 12 цього Закону, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для виробника та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувача.

Щодо встановлення відповідачем відсутності в паспорті якості №458 від 31.07.2020 на бензин автомобільний марки А-95-Евро5-Е5 національного знаку відповідності суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 3 частини 3 статті 29 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом.

Приписами пункту 20 Технічного регламенту № 927 визначено, що перед введенням в обіг палив на документ про якість (паспорт якості) палива виробником повинен бути нанесений національний знак відповідності, який підтверджує відповідність палива вимогам цього Технічного регламенту, так, щоб забезпечувалася його видимість, розбірливість та незмивність. Зображення національного знака відповідності повинно відповідати його опису, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29 листопада 2001 р. № 1599 (Офіційний вісник України, 2001 р., № 49, ст. 2188).

При цьому постанова Кабінету Міністрів України від 29 листопада 2001 року № 1599 на час виникнення спірних правовідносин втратила чинність і такі правовідносини було врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1184 Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення (далі Правила № 1184).

Відповідно до пункту 1 Правил № 1184 знак відповідності технічним регламентам (далі знак відповідності) наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.

Пунктом 2 Правил № 1184 встановлено, що знак відповідності наноситься перед уведенням продукції в обіг. Знак відповідності може супроводжуватися піктограмою або будь-яким іншим знаком, що вказує на особливий ризик або використання.

Згідно із приписами пункту 3 вказаних Правил знак відповідності супроводжується ідентифікаційним номером призначеного органу з оцінки відповідності, якщо такий орган був залучений на етапі контролю виробництва, у форматі UA.TR.YYY або YYY, де:

UA - умовне позначення України латинськими літерами;

TR - умовне позначення, яке означає, що орган з оцінки відповідності призначено на виконання робіт з оцінки відповідності вимогам технічних регламентів;

YYY - ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності.

Ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності наноситься таким органом або за його вказівкою виробником чи уповноваженим представником.

Разом із тим, як свідчать матеріали справи та визнається її учасниками, на наданий позивачем під час перевірки паспорт якості №458 від 31.07.2020 національний знак відповідності, який підтверджує відповідність палива вимогам цього Технічного регламенту, всупереч вимогам пункту 20 Технічного регламенту не нанесено.

Однак суд звертає увагу на те, що вимоги вказаного пункту Технічного регламенту №927 поширюється лише на спеціального суб`єкта - виробника та у визначений момент - перед введенням палива в обіг.

Для цілей Технічного регламенту № 927 термін «виробник» вживається у значенні згідно Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції, ст. 1 якого визначено, що виробник - це: фізична чи юридична особа - резидент України, яка є виготовлювачем продукції, або будь-яка інша особа - резидент України, яка заявляє про себе як про виготовлювача, розміщуючи на продукції відповідно до законодавства своє найменування, торговельну марку чи інше позначення, або особа - резидент України, яка відновлює продукцію.

Відповідно до Закону України Про технічні регламенти та оцінку відповідності введення в обіг - надання продукції на ринку України в перший раз.

Отже, за приписами пункту 20 Технічного регламенту №927 обов`язок нанесення національного знаку відповідності на паспорт якості цим Технічним регламентом покладено на виробника, яким позивач ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ не є.

Разом із тим, у постанові про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/3 вказано на порушення вимог, які містять примітку **, що згідно роз`яснень, котрі містяться на бланку постанови означають вимоги передбачено частинами другою-четвертою статті 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та частинами другою-четвертою статті 15 Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції.

Суд звертає увагу на те, що головною рисою актів індивідуальної дії є їхня гранична чіткість, яка проявляється у чіткому формулюванні конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою індивідуальних питань, що виникають у сфері правозастосування; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Проаналізувавши наведені правові норми у сукупності із встановленими у ході судового розгляду обставинами суд дійшов переконання про відсутність у Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області належних правових підстав для накладення на ТзОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ штрафу у розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 34000 грн. оскаржуваною постановою від 02 жовтня 2020 року №12/3 за виявлений під час перевірки факт розповсюдження нафтопродуктів за відсутності національного знаку відповідності на паспорті якості №458 від 31.07.2020 з огляду на те, що ні диспозиції, ні санкції правопорушень, передбачених приписами статті 44 Закону № 2735-VI та статті 15 Закону № 2736-VI не корелюються із встановленими під час судового розгляду обставинами справи.

Отже, відповідач, приймаючи оскаржувані постанови, діяв недобросовісно, нерозсудливо, непропорційно та необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття таких рішень про притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності.

Згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані у даній справі постанови про накладення фінансових санкцій винесенні відповідачем всупереч вимогам чинного законодавства України, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд дійшов висновку, що Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, як суб`єкт владних повноважень, не довела правомірності винесення оскаржуваних в даній справі постанов про накладення штрафних санкцій, а відтак позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частин першої та другої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, тому на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 12612,00 грн., сплачений згідно з платіжними дорученнями № 15358 від 12 листопада 2020 року, № 15739 від 18 листопада 2020 року.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати постанови Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про накладення штрафу від 02 жовтня 2020 року №12/1, №12/2, №12/3, №12/4, №12/5, №12/6.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ (43010, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Кременецька, будинок 38, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (29001, Хмельницька область, місто Хмельницький, вулиця Івана Франка, будинок 2/2, ) судовий збір у сумі 12612,00 грн. (дванадцять тисяч шістсот дванадцять гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.Д. Ковальчук