Справа № 280/6571/20
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2020 року Справа № 280/6571/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Максименко Л.Я., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А (69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, буд. 27/29, оф. 41, )

до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, )

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А (далі - позивач) звернулось із позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №93395 від 04.09.2020 року;

зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Обґрунтовуючи заявлений позов вказує, що рішення відповідача щодо віднесення TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» до категорії ризикових платників податку є протиправним та таким, що порушує права та законні інтереси товариства. Стверджує, що відповідачем порушено принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень. Вважає, що вказівка про те, що TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» реалізує товари/послуги, відмінні від придбаних (придбано - бухгалтерські послуги, реалізовано - шуба вогнетривка, бетон, цемент, засипка ізоляційна, мертель, тощо), про те що придбання об`єктів оподаткування, заявлених в 20-ОПП, не підтверджується даними ЄРПН та інше, не відповідає дійсності та спростовується наданими документами. На підставі викладеного, вважає оскаржуване рішення неправомірним та просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідач позов не визнав, 19.10.2020 до суду надійшов відзив на адміністративний позов (вх. №49600), в якому зазначає, що підставою для прийняття рішення №46135 від 05.02.2020 року стало відповідність п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, зазначеної в поданій на реєстрацію ПН/РК». Після отримання додаткових документів від платника податків контролюючий орган не найшов підстав для виключення TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» з переліку ризикових платників. Стверджує, що рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (п.8) від 04.09.2020 №93395 є законним та прийнятим відповідно до вимог чинного законодавства. Вважає позовні вимоги безпідставними та просить у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 22.09.2020 відкрито спрощене позовне провадження, розгляд справи призначено на 20.10.2020 без виклику сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив наступне.

TOB «Агро-промислова компанія «Три-А», , зареєстроване як юридична особа за адресою: 69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, буд. 27/29, оф. 41, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 31.08.2020 року.

З відзиву на позовну заяву встановлено, що рішенням Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 05.02.2020 № 46135 TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

04.09.2020 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення № 93395 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (п.8). У рішенні зазначено: «…використовуючи бази даних ДПС України, проведено аналіз діяльності TOB «АПК «ТРИ-А» (39343120), в процесі якого встановлено, що підприємство реалізує товари/послуги, відмінні від придбаних (придбано - бухгалтерські послуги, реалізовано - шуба вогнетривка, бетон, цемент, засипка ізоляційна, мертель, тощо). При цьому податковий кредит (ліміт) сформовано від СГ, що здійснюють ризикову діяльність, а саме: TOB «ЛЕНТОКС ПЛЮС» (42391923), TOB «ВЕСТ РІАЛ ЕСТЕЙТ» (43032051). Придбання об`єктів оподаткування, заявлених в 20-ОПП, не підтверджується даними ЄРПН. Підприємство реалізує послуги із значною націнкою за рахунок залишків товару…».

Не погодившись із рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області від 04.09.2020 № 93395, TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» звернулось до суду з даним позовом.

Дослідивши спірні правовідносини та надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд дійшов наступних висновків.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податковий кодекс України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 Податковий кодекс України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 Податковий кодекс України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі за текстом - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11 грудня 2019 року №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Слід враховувати, що частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Отже, з наведеного убачається, що постановою №1165 встановлена можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Вказана правова позиція викладена ВС у постанові від 16.12.2020 по справі №340/474/20.

Пунктами 5-7 Порядку №1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8 Додатку 1).

Аналізуючи вищенаведені норми можна вбачати, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання Товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Як встановлено з відзиву на позовну заяву, Комісією Головного управління ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, первинно було прийнято рішення № 46135 від 05.02.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А критеріям ризиковості платника податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Надалі, на підставі наданих позивачем пояснень та документів було винесено оскаржуване рішення № 93395 від 04.09.2020.

Дослідивши рішення № № 93395 від 04.09.2020 комісії Головного управління ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А критеріям ризиковості платника податку, судом встановлено, що контролюючим органом порушено процедуру прийняття вказаного рішення.

Так, додатком 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, до яких згідно п.8 віднесено наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Проте, зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність Товариства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією отриманою з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю щодо взаємовідносин позивача з контрагентами, які мають ознаки ризиковості.

Зокрема, як свідчать матеріали справи, контролюючим органом зупинено реєстрацію податкових накладних, направлених позивачем на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків починаючи з березня 2020 року. При цьому, рішенням комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Товариство з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А було віднесено до ризикових платників податків ще у лютому 2020 року.

Крім того, в оскаржуваному рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А, на підставу його прийняття вказано, що «…використовуючи бази даних ДПС України, проведено аналіз діяльності TOB «АПК «ТРИ-А» (39343120), в процесі якого встановлено, що підприємство реалізує товари/послуги, відмінні від придбаних (придбано - бухгалтерські послуги, реалізовано - шуба вогнетривка, бетон, цемент, засипка ізоляційна, мертель, тощо). При цьому податковий кредит (ліміт) сформовано від СГ, що здійснюють ризикову діяльність, а саме: TOB «ЛЕНТОКС ПЛЮС» (42391923), TOB «ВЕСТ РІАЛ ЕСТЕЙТ» (43032051). Придбання об`єктів оподаткування, заявлених в 20-ОПП, не підтверджується даними ЄРПН. Підприємство реалізує послуги із значною націнкою за рахунок залишків товару…».

Однак, будь-яких письмових доказів на підтвердження зазначених обставин відповідачем до матеріалів справи не надано.

Натомість, згідно додаткових пояснень позивача та доданих до них документів вбачається, що позивач придбав бухгалтерські послуги у TOB «Лентокс Плюс» (), що підтверджується наступними документами: договором №2 про надання бухгалтерських послуг від 01.07.2019 року; актом №25/10 про виконання робіт від 25.09.2019 року; звітом про виконану роботу за договором №2 про надання бухгалтерських послуг від 01.07.2019 року; банківською випискою про сплату на користь TOB «Лентокс Плюс» суми коштів в розмірі 380 000 грн. (двома платежами: 260 000 грн. та 120 000 грн.).

Згідно видаткової накладної №14-1002 від 26.02.2020 року, TOB «Агро-промислова компанія Три-А» було придбано у ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) на суму 48 408 грн. 80 коп. наступний товар: мертель кислотостійкий, масою 0,12 тони; цемент високовогнетривкий, масою 100 кг.; азботист КАОН-5мм масою 41 кг; бетон вогнетривкий ізоляційний, масою 160 кг.; шуба вогнетривка, масою 230 кг.; засипка ізоляційна, обємом 0,8 м ; шнур ШАОН-10 мм, масою 70 кг.; картон муллітокремнеземистий-5мм., у кількості 6 штук; мертель МШ-39, у кількості 8 м.; бетон вогнетривкий, масою 120 кг.

Вказаний товар було оплачено TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» постачальнику ФОП ОСОБА_1 платіжним дорученням №84 від 05.02.2020 року.

Доставка товару здійснювалось на підставі товарно-транспортної накладної №2602 від 26.02.2020 року, за якою зазначений товар було доставлено на територію ДП «Юрковецький спиртовий завод» від постачальника ФОП ОСОБА_1 .

Тож, товарно-транспортною накладною №2602 від 26.02.2020 року підтверджується, що зазначений вище товар транспортувався від ФОП ОСОБА_1 безпосередньо до ДП «Юрковецький спиртовий завод» .

Тому, доводи контролюючого органу про те, що TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» реалізує товари/послуги, відмінні від придбаних спростовуються наданими позивачем первинними документами.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, заперечуючи проти позову не надав суду будь-яких документів на підтвердження наявності інформації яка стала підставою для прийняття рішення № 93395 від 04.09.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

За таких підстав, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення № 93395 від 04.09.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій по певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення TOB «Агро-промислова компанія «Три-А» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою невідповідність реалізованих товарів/послуг придбаним, у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 93395 від 04.09.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головне управління ДПС у м. Києві виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, позовну заяву належить задовольнити повністю.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві .

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А (69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, буд. 27/29, оф. 41, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії , - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №93395 від 04.09.2020 року.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Агро-промислова компанія Три-А 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 21 грудня 2020 року.

Суддя Л.Я. Максименко