Справа № 640/10102/19
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року м. Київ № 640/10102/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

третя особа ОСОБА_2

про визнання протиправними та скасування приписів, наказу, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі - відповідач), третя особа - ОСОБА_2 , в якому просить: поновити строк звернення до суду з даним позовом; визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 квітня 2017 року, припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28 квітня 2017 року, наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №149 від 15 травня 2017 року про скасування декларацій про початок будівельних робіт; зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва поновити декларації про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які зареєстровані 28 квітня 2016 року, 12 травня 2016 року та 13 травня 2016 року та скасовані наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №149 від 15 травня 2017 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що будівництво, яке відбувається за адресою: АДРЕСА_1 є реконструкцією, а не новим будівництвом, оскільки всі несучі та огороджувальні конструкції об`єкту, розташованого за вказаною адресою, збережені, що свідчить про протиправність оскаржуваних приписів від 28 квітня 2017 року та наказу №149 від 15 травня 2017 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 червня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача у відзиві на позов вказує, що за адресою: АДРЕСА_1 виконуються будівельні роботи з будівництва нової будівлі за відсутності документів, які надають право на виконання будівельних робіт. Також відповідач зазначив про те, що в деклараціях про початок виконання будівельних робіт наведені недостовірні дані щодо виду будівництва, найменування проектувальника та відповідальної особи проектувальника, необхідності отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та використання земельної ділянки. Крім того, відповідач зазначив про встановлення на будівельному майданчику порушення вимог державних будівельних норм. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 серпня 2019 року призначено в адміністративній справі №640/10102/19 судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження до одержання Окружним адміністративним судом міста Києва результатів судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 жовтня 2020 року поновлено провадження у справі №640/10102/19 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування приписів, наказу, зобов`язання вчинити дії та продовжено розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду відмовлено, визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновлено такий строк.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на підставі наказу від 11квітня 2017 року № 243 та звернення Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 09 березня 2017 року № проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт" щодо об`єкта будівництва "виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 ", за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 квітня 2017 року (далі - акт перевірки).

Так, перевіркою встановлено таке: на АДРЕСА_1 генеральним підрядником - Товариством з обмеженою відповідальністю «Моноліт» виконуються будівельно-монтажні роботи із зведення монолітно-каркасної будівлі, на підставі договору підряду від 11 березня 2016 року із замовниками будівництва - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Будівельні роботи виконуються на місці розташування будівель літ. «Ь», літ. «ЬІ», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», літ. «С».

Під час виїзду на об`єкт будівництва встановлено, що на АДРЕСА_1 на місці розташування будівель літ. «Ь», літ. «ЬІ», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», які демонтовані, виконуються будівельні роботи із зведення нової монолітно-каркасної будівлі. Станом на 27 квітня 2017 року на місці розташування будівель літ. «Ь», літ. «ЬІ» розпочато будівництво п`ятого поверху. На місці розташування літ. «О», літ. «П», літ. «Р» розпочато будівництво четвертого поверху.

Будівництво нової монолітно-каркасної будівлі будується із габаритними розмірами більшими ніж були розміри існуючих будівель літ. «Ь», літ. «ЬІ», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», що свідчить про виконання робіт не в межах існуючих фундаментів та зайняття земельної ділянки, яка не була відведена для цієї мети, чим порушено статтю 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до інформації Департаменту земельних ресурсів, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться в межах траси де пройде Подільський мостовий перехід, відбувається хаотична забудова території.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 20 травня 1999 року № 254/355 "Про створення умов для будівництва Подільського мостового переходу і Вокзально - Воскресенської лінії метрополітену" накладено мораторій на використання вказаної земельної ділянки під забудову, приватизацію та довгострокову оренду зарезервованих територій до остаточного вирішення питання будівництва Подільського мостового переходу.

На підставі згоди від 08 вересня 2008 року № Д-3944 та на замовлення Комунального підприємства «Київський метрополітен» розроблено проект землеустрою (справа Д-3944) щодо відведення земельної ділянки для будівництва Подільського мостового переходу через річку Дніпро та Подільсько-Вигурівської лінії метрополітену на відрізку від Гавані до АДРЕСА_1.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 20 серпня 2013 року № 1440 Департаменту транспортної інфраструктури передано функції замовника будівництва дільниці Подільсько-Вигурівської лінії метрополітену в м. Києві від станції «Глибочицька» до станції «Райдужна» з відгалуженням в бік житлового масиву Зигурівщина - Троєщина (варіант мілкого закладання на Подолі) земельної ділянки комунальному підприємству «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» на вул. Набережно-Луговій, АДРЕСА_1 для будівництва Подільського мостового переходу.

Відповідно до бази даних міського земельного кадастру, земельна ділянка площею 18227,27 кв. м. на АДРЕСА_1 (код ділянки 85:316:0080) обліковується, як землі не надані у власність чи користування.

Рішень щодо передачі зазначеної земельної ділянки у власність чи користування Київська міська рада за поданням Департаменту земельних ресурсів не приймала.

У міському земельному кадастрі відсутня інформація, щодо державної реєстрації вищезгаданої земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та державної реєстрації речових прав на неї.

Також, виконуються будівельні роботи на місці будівлі літ. «С», а саме: демонтована основна частина будівлі. Станом на 11 квітня 2017 року був виритий котлован глибиною приблизно 2 м, в якому були відсутні несучі та огороджувальні конструкції. Станом на 27 квітня 2017 року в зазначеному котловані влаштований новий монолітний фундамент з випусками арматури.

Відповідно до матеріалів інвентаризаційних справ № 6824 від 06 березня 2006 року та № 137274 від 24 вересня 2012 року, наданих з листом Комунального підприємства «Київське бюро технічної інвентаризації» від 24 квітня 2017 року № 062/14-4790 (И-2017) будівлі мають наступну поверховість та висоту: будівля літ. «Ь» - 2 поверхи з антресоллю (Н = 12,46 м); будівля літ. «О» - 1 поверх (Н = 5,83 м); будівля літ. «П» - 1 поверх (Н = 4,20 м); будівля літ. «Р» - 1 поверх (Н = 4,15 м); будівля літ. «Ь» - 1 поверх (Н = 5,83 м); будівля літ. «С» - 1 поверх з антресоллю (Н = 6,70 м).

Під час перевірки представниками замовників - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 надана проектна документація на об`єкт будівництва Реконструкція нежитлових приміщень під апартаменти: АДРЕСА_1 , розроблена Виробничою Фірмою «Научтехпроект» під керівництвом головного архітектора проектів ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат серії АА № 001832), на підставі договору підряду на проведення проектних робіт від 01 листопада 2016 року та затверджена ОСОБА_2 наказом «Про затвердження проектно-кошторисної документації» від 15 березня 2017 року б/н.

Відповідно до проектної документації, визначені клас наслідків - СС2 та категорія складності об`єкту будівництва - III.

Відповідно до наданої проектної документації, будівля літ. «Ь» має наступні техніко-економічні показники: чотири поверхи з підвалом (технічне підпілля);загальна площа - 4828,1 кв.м; кількість квартир у будинку - 180.

Відповідно до наданого технічного паспорту на квартирний (багатоповерховий) житловий будинок АДРЕСА_1 від 28 жовтня 2014 року, виконаного Приватним підприємством ПКБ «Хебітет», будівля літ. «Ь» має 3 поверхи загальною площею 2634,1 кв.м та включає 25 квартир загальною площею 2101,6 кв.м.

Враховуючи зазначені технічні паспорти, проектну документацію та фактично виконані роботи (геометричні розміри не відповідають розмірам існувавшої будівлі літ. «Ь»), об`єкт реконструкції передбачає зміну геометричних розмірів, що в свою чергу потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Виробничою Фірмою «Научтехпроект» розроблено проектну документацію на об`єкт «Реконструкція нежитлових приміщень під апартаменти: АДРЕСА_1 без основної складової вихідних даних, а саме містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено частину 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та статтю 7 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Однак в ході перевірки не було виявлено несучих та огороджувальних конструкцій будівель літ. «Ь», літ. «ЬІ», літ. «О», літ. «П». літ. «Р».

Враховуючи зазначене, будівельні роботи на АДРЕСА_1 на місці розташування будівель літ, «Ь», літ, «ЬІ», літ «О», літ. «П», літ. «Р» вид будівництва визначено, як нове будівництво.

Будівельні роботи з будівництва нової будівлі за вказаною адресою виконуються без документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено частину 1 статті 34 та частину 1 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі скасування та анулювання зазначених документів замовниками будівництва - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зареєстровані декларації про початок виконання будівельних робіт з реконструкції апартаментів на АДРЕСА_1 , які зазначені у Додатку №1 (Додаток 1 є невід`ємною частиною акту перевірки).

Враховуючи зазначену вище інформацію, замовниками будівництва в деклараціях про початок виконання будівельних робіт наведені недостовірні дані в частинах: виду будівництва, найменування проектувальника та відповідальної особи проектувальника, отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, використання земельної ділянки, чим порушено частину 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також виявлено порушення вимог Державних будівельних норм, а саме:

- будівельний майданчик об`єкта будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень під апартаменти: АДРЕСА_1 не огороджений, чим порушено п. 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»:

- місця перепаду висот (більше 1,3 м) не огороджені захисними огорожами, чим порушено п. 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»:

- на об`єкті будівництва не всі будівельники носять будівельні каски та сигнальні жилети, чим порушено п. 4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення»;

- проїзди, проходи на будівельному майданчику, а також проходи до робочих місць мають вибоїни і не утримуються у чистоті та порядку, не очищуються від сміття, захаращені матеріалами та виробами, а також ковзкі від бруду, чим, порушено п. 6.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»;

- на об`єкті будівництва не забезпечена охорона праці працівників, чим порушено п. 4.3 ДБНА.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва». 28 квітня 2017 року відповідачем видано замовнику будівництва ОСОБА_1 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації пор початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, в якому викладено вимогу зупинити виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 з 29 квітня 2017 року до усунення порушень.

Також, 28 квітня 2017 року відповідачем видано замовнику будівництва ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у термін до 29 вересня 2017 року.

Крім того, 15 травня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 квітня 2017 року видано наказ № 149 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт", яким наказано скасувати реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт: від 13.05.2016 № КВ 48; від 13.05.2016 № КВ 44; від 13.05.2016 № КВ 36; від 13.05.2016 № КВ 30; від 13.05.2016 № КВ 26; від 13.05.2016 № КВ 20; від 13.05.2016 № КВ 18; від 13.05.2016 № КВ 09; від 13.05.2016 № КВ 12; від 13.05.2016 № КВ 85; від 13.05.2016 № КВ 80; від 13.05.2016 № КВ 77; від 13.05.2016 № КВ 73; від 13.05.2016 № КВ 67; від 13.05.2017 № КВ 63; від 13.05.2016 № КВ 54; від 13.05.2016 № КВ 51; від 13.05.2016 № КВ 45; від 13.05.2016 № КВ 39; від 13.05.2016 № КВ 30; від 13.05.2016 № КВ 27; від 13.05.2016 № КВ 22; від 12.05.2016 № КВ 90; від 12.05.2016 № КВ 87; від 12.05.2016 № КВ 83; від 12.05.2016 № КВ 79; від 12.05.2016 № КВ 77; від 12.05.2016 № КВ 67; від 13.05.2016 № КВ 62; від 13.05.2016 № КВ 68; від 13.05.2016 № КВ 54; від 12.05.2016 № КВ 37; від 12.05.2016 № КВ 33; від 12.05.2016 № КВ 30; від 12.05.2016 № КВ 25; від 12.05.2016 № КВ 22; від 12.05.2016 № КВ 18; від 12.05.2016 № КВ 08; від 12.05.2016 № КВ 03; від 12.05.2016 № КВ 96; від 12.05.2016 № КВ 49; від 28.04.2016 № КВ 37, де замовники будівництва - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Позивач не погоджуючись з наказом від 15 травня 2017 року №149 та приписами від 28 квітня 2017 року, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За змістом статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17 лютого 2011 року (далі - Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі по тексту - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в тому числі Держархбудінспекцією.

Пунктом 2 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Крім того, вказаним Порядком визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, відповідно до пункту 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що перевірку проведено на підставі звернення Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 09 березня 2017 року за дорученням виконуючого обов`язки голови Київської міської державної адміністрації Г. Пліса від 14 березня 2017 року № 8273, тобто за наявності законодавчо визначених підстав.

Пунктом 16 зазначеного Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з системного аналізу наведених правових положень, суд приходить до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Щодо посилання позивача на Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суд зазначає, що згадуваний Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду і контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Таким чином, дія статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (на порушення якої вказує позивач) не розповсюджуються на здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо суб`єктів містобудування фізичними особами.

Аналіз наведених норм діючого законодавства та наявних в матеріалах справи доказів дає суду підстави дійти до висновку, що перевірка проведена посадовими особами відповідача у межах повноважень, визначених законом, із дотриманням порядку щодо підстав для її проведення та оформлення результатів, тобто процедурних порушень з боку посадових осіб відповідача судом не виявлено.

Суд зауважує, що в обґрунтування позовних вимог позивач заперечує наявність порушень, які були виявлені відповідачем під час перевірки та описані в акті перевірки.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Частиною 2 статті 34 вказаного Закону встановлено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до приписів частин 1, 2 та 8 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Водночас, згідно з частинами 7, 8 статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт; отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Частиною 2 статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Відповідно до пункту 22 Порядку виконання будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Таким чином, реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт скасовується у разі: подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт; отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та у випадку виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а саме, у випадку якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Так, наказ від 15 травня 2017 року № 149 видано на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 квітня 2017 року.

Відповідно до вказаного акту замовниками будівництва в деклараціях про початок виконання будівельних робіт наведені недостовірні дані в частинах виду будівництва, найменування проектувальника та відповідальної особи проектувальника, отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, використання земельної ділянки.

Відповідач, вказуючи на зазначення в деклараціях про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних щодо виду будівництва посилається на той факт, що позивачем здійснюється не реконструкція об`єкта за адресою: АДРЕСА_1, а нове будівництво.

Пунктом 3.11 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" встановлено, що нове будівництво - це будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва.

Так. згідно з пунктом 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко - економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Отже, реконструкція здійснюється щодо введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва та передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, з повним або частковим збереженням елементів несучих і огороджувальних конструкцій, а до нового будівництва відноситься створення нових об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

В акті перевірки відповідач на обґрунтування того, що позивачем здійснюється саме нове будівництво, а не реконструкція посилається на те, що в ході перевірки не було виявлено несучих та огороджувальних конструкцій будівель літ. "Ь", літ. "Ы", літ. "О", літ. "П", літ. "Р" та представники замовників та підрядної організації не змогли показати місце розташування несучих та огороджувальних конструкцій будівель, що реконструюються.

Так, на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 серпня 2019 року в адміністративній справі №640/10102/19 проведено судову будівельно-технічну експертизу, за результатом якої складений висновок експерта від 24 липня 2020 року №29713/13/19-43.

Зі змісту висновку експерта від 24 липня 2020 року №29713/13/19-43 вбачається таке: відповідно до Технічного звіту про стан несучих конструкцій та інженерних мереж нежитлової будівлі АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. 152-157) виявлені деформації, дефекти та пошкодження в основних несучих конструкціях, тріщини в зовнішніх цегляних стінах, деструкція кладки, низька несуча спроможність фундаментів під зовнішніми стінами та незадовільний стан внутрішніх мереж; виявлені дефекти, деформації та причини, які викликали ці деформації, негативно впливають на експлуатаційну якість, міцність та стійкість будівлі… оцінюється як непридатний до нормальної експлуатації; подальша реконструкція будівлі на умовах, що задовольняють співвласників можлива лише при умові повного демонтаджу надземної частини будівлі та підсиленні існуючих фундаментів.

Експерт вказує, що за підсумком вивчення наданої на дослідження проектної документації встановлено, що вона не містить конкретних відомостей щодо збереження або не збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій раніше існуючої будівлі під час будівництва об`єкту.

За підсумком вивчення наданих на дослідження Актів на закриття прихованих робіт встановлено, що під час проведення будівельних робіт в період 15 вересня 2016 року - 25 грудня 2016 року мало місце часткове збереження таких несучих конструктивних елементів раніше існуючої будівлі як колони, перемички, монолітний стовбчастий та стрічковий фундаменти та таких огороджувальних конструктивних елементів як колони.

З урахуванням наведеного вище, експерт дійшов висновку, що згідно наданих документальних даних, з врахуванням результатів візуально-інструментального обстеження, фактично виконані будівельні роботи на об`єкті, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 відносяться до реконструкції.

Відповідно до пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 06 листопада 2017 року № 289, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 27 листопада 2017 року за № 1437/31305, не потребує отримання містобудівних умов та обмежень реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення. (аналогічний пункт містить Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються чинний на момент подання декларацій про початок виконання будівельних робіт).

Так, у деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 13.05.2016 № КВ 48; від 13.05.2016 № КВ 44; від 13.05.2016 № КВ 36; від 13.05.2016 № КВ 30; від 13.05.2016 № КВ 26; від 13.05.2016 № КВ 20; від 13.05.2016 № КВ 18; від 13.05.2016 № КВ 09; від 13.05.2016 № КВ 12; від 13.05.2016 № КВ 85; від 13.05.2016 № КВ 80; від 13.05.2016 № КВ 77; від 13.05.2016 № КВ 73; від 13.05.2016 № КВ 67; від 13.05.2017 № КВ 63; від 13.05.2016 № КВ 54; від 13.05.2016 № КВ 51; від 13.05.2016 № КВ 45; від 13.05.2016 № КВ 39; від 13.05.2016 № КВ 30; від 13.05.2016 № КВ 27; від 13.05.2016 № КВ 22; від 12.05.2016 № КВ 90; від 12.05.2016 № КВ 87; від 12.05.2016 № КВ 83; від 12.05.2016 № КВ 79; від 12.05.2016 № КВ 77; від 12.05.2016 № КВ 67; від 13.05.2016 № КВ 62; від 13.05.2016 № КВ 68; від 13.05.2016 № КВ 54; від 12.05.2016 № КВ 37; від 12.05.2016 № КВ 33; від 12.05.2016 № КВ 30; від 12.05.2016 № КВ 25; від 12.05.2016 № КВ 22; від 12.05.2016 № КВ 18; від 12.05.2016 № КВ 08; від 12.05.2016 № КВ 03; від 12.05.2016 № КВ 96; від 12.05.2016 № КВ 49; від 28.04.2016 № КВ 37 зазначено, що не вимагається містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки з огляду на пункт 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Відповідно до згадуваних декларацій про початок виконання будівельних робіт розробником проектної документації та генеральним підрядником є Товариство з обмеженою відповідальністю «Моноліт».

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії проекту «Реконструкція нежитлових приміщень під апартаменти: АДРЕСА_1 від 2016 року», такий проект затверджено директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт».

З урахуванням наведеного вище, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача про порушення позивачем норм статті 24, частини 1 статті 31, частини 1 статті 34, частини 1 статті 36, частини 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» та такими, що спростовано наявними матеріалами справи, що є підставою для скасування оскаржуваних присів та наказу.

Щодо посилання відповідача на судові рішення в адміністративній справі №826/7281/17 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування приписів та наказу, суд зазначає, таке.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року, адміністративний позов ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задоволено частково, скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 15 травня 2017 року № 149, вирішено питання про розподіл судових витрат, в решті позовних вимог - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задоволено, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року скасовано в частині задоволених позовних вимог, та ухвалено в цій частині нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування наказу та приписів - відмовлено. В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 24 січня 2019 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2017 року у не скасованій частині та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2018 року у справі № 826/7281/17 залишено без змін.

Так, дійсно предмет розгляду адміністративної справи №826/7281/17 є ідентичним предмету розгляду даної адміністративної справи, проте з урахуванням того, що у висновку експерта від 24 липня 2020 року №29713/13/19-43 останній дійшов висновку, що згідно наданих документальних даних, з врахуванням результатів візуально-інструментального обстеження, фактично виконані будівельні роботи на об`єкті, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 відносяться до реконструкції, суд вбачає наявним підстави для задоволення позовних вимог в частині скасування оскаржуваних приписів та наказу.

Одночасно суд вважає позовні вимоги про зобов`язання Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва поновити декларації про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які зареєстровані 28 квітня 2016 року, 12 травня 2016 року та 13 травня 2016 року та скасовані наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №149 від 15 травня 2017 року передчасними, оскільки поновлення таких даних можливо після набрання законної сили рішенням у даній справі.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування не виконав та не довів правомірність та обґрунтованість оскаржуваних приписів та наказу з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Відповідно до частини 3 статі 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1.Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

2.Визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 квітня 2017 року та припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28 квітня 2017 року.

3.Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №149 від 15 травня 2017 року про скасування декларацій про початок будівельних робіт.

4.В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5.Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 32, ) судовий збір в сумі 2 500 (дві тисячі п`ятсот) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко