Справа № 200/6761/20-а
Суддя: Блохін Анатолій Андрійович
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року справа №200/6761/20-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В., секретар судового засідання Антонюк А.С., за участю представника відповідача Пономарьова А.О., розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року (повний текст складено 26 серпня 2020 року в м. Слов`янськ) у справі № 200/6761/20-а (суддя І інстанції Логойда Т.В.) за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю Містраль Компані (далі ТОВ Містраль Компані) звернулося до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило суд: - визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 18.06.2020 року №19615 про внесення товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості; - зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області виключити товариство з обмеженою відповідальністю Містраль Компані з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року у справі № 200/6761/20-а у задоволенні позову відмовлено.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що оскаржене рішення податкового органу не містить підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Адже в порушення вимог законодавства в графі податкова інформація цього рішення не розшифровано інформацію, а лише зазначено, що не встановлено реального джерела походження товару, при цьому не зазначено якого саме товару, за якими господарськими операціями та з якими контрагентами.

Отже, рішення податкового органу не містить підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Також зазначено, що вказане рішення порушує права позивача, оскільки внесення позивача до переліку ризикових платників призводить до автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, що, на його думку, створить перешкоди у здійсненні господарських операцій, а в подальшому призведе до прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних.

Відповідачем на адресу суду надіслано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, вважаючи рішення суду першої інстанції законним і обгрунтованим. Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, дослідила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла наступного.

Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що ТОВ Містраль Компані як платник податків перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Донецькій області (в Центральній державній податковій інспекції Маріупольського управління); є, зокрема платником податку на додану вартість з 01.09.2019 року (далі ПДВ).

Основним видом економічної діяльності позивача є: код КВЕД 46.90 - неспеціалізована оптова торгівля.

18.06.2020 року комісією Головного управління ДПС у Донецькій області прийнято рішення №19615 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Підставою прийняття рішення зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку; в графі Податкова інформація зазначено, що по платнику наявна податкова інформація, а саме не встановлено реального джерела походження товарів.

Вказане рішення прийнято на засіданні комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яке оформлене протоколом від 18.06.2020 року №97, за результатом аналізу інформаційно-аналітичної довідки Маріупольського управління Головного управління ДПС у Донецькій області від 18.06.2020 №1765/05-99-54-04 щодо виявлення суб`єкта господарювання, який відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість - ТОВ Містраль Компані, , в якій містився висновок про відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку через не встановлення реального джерела походження реалізованих товарів ТОВ Містраль Компані.

У зазначеній інформаційній довідці зазначено, що : у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У зазначеній довідці відображено зміст ризикової операції, що відтворює сутність її ризиковості, а саме проаналізовані:

1) основні покупці у червні 2020 року:

- ТОВ БЕСТ ТАЙМЗ () на суму ПДВ 36281,29 грн., номенклатура: хомути (Хомут LSА 10-16 / 9 W1, Хомут LSА 08-12 / 9 W1, Хомут LSА 12-20 1 9 W1, Хомут LSА 25-40 / 9 WI, Хомут LSА 50-70 1 9 WI, Хомут LSА 32-50 / 9 WI, Хомут LSА 08-12 / 9 WI) у кількості 4809 штук, та інш. поперечно в`язане, без ворсу, пофарбоване, виготовлене з комплексних поліефірних волокон 93 (+/-1)%, і еластомірних ниток 7 (+/-1)%, без покриття та просочення, без вмісту гумових ниток, в рулонах шириною 160(+/-3)см, 170(+/-3) см, 190(+/-3) см., Полотно трикотажне в рулонах шириною більше 30 см, з вмістом еластомерних ниток більше 5%) у кількості 15443 кг. та інш.;

- ТОВ ЛАКТЕЛ () на суму ПДВ 17397,16 грн.,

номенклатура: М-TYРЕ 2 в 1 SР13-Q Іnk;

- ТОВ ТК МОРЮ () на суму ПДВ 186877,08 грн., номенклатура: одяг;

- ТОВ АЗМОЛ ГРУП () на суму ПДВ 25304,96 грн., номенклатура: М-TYРЕ 2 в 1 SР13-Q Іn та інш.;

- ТОВ СТАРТ ВІНЧ () на суму ПДВ 281830,34 грн., номенклатура: Одяг та додаткові речі, М-TYРЕ 2 в 1 SР23-,М- TYРЕ 2 в 1 SР15- Q,М-TYРЕ 2 в 1 SР14,М-ТУРЕ 2 в 1 SР13 та інш.

2) основні постачальники у 2020 році:

- ТОВ ҐУРАМІ () на суму ПДВ 727962,44грн., номенклатура: коляска;

- ТОВ АГРО СТАЙЛ () на суму ПДВ 2582312,35 грн., номенклатура: автомобільне обладнання.

- ТОВ ПАРУС ТРЕЙД () на суму ПДВ 157602,04 грн., номенклатура: полотно трикотажне в рулонах шириною більше 30 см, з вмістом еластомерних ниток більше 5%;

- ТОВ ТАЙРОНЗ () на суму ПДВ 98527,73 грн., номенклатура: Полотно трикотажне поперечно в`язане, без ворсу, пофарбоване, виготовлене з комплексних поліефірних волокон 93 (+/-1)%, і еластомірних ниток 7 (+/-1)%, без покриття та просочення, без вмісту гумових ниток, в рулонах шириною 160(+/-3)см, 170(+/-3)см, 190(+/-3)см.

В довідці відображена суть ризикової операції: згідно з проведеним аналізом даних ЄРПН позивача було встановлено, що кількість реалізованих товарів (полотно трикотажне, вироби побутові, плечики-вішалки для одягу з чорних металів, хомути, вироби з пластмас: плічка для одягу LSА 08-12 / 9 WI) не співпадає з кількістю придбаних товарів, а саме підприємство реалізує більше товарів ніж придбає. У зв`язку з цим не встановлено джерело походження наведених товарів.

Також в довідці зазначено інше: за даними системи електронного адміністрування станом на 18.06.2020 року сума ліміту складає 1602853,92 грн.; сплата до бюджету ПДВ: 2020 рік = 0,0 грн.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів зазначеє наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд першої інстанції своє рішення мотивував тим, що рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

З висновком суду першої інстанції не погоджується колегія суддів з огляду на наступне.

В рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку податковим органом обов`язково зазначається підстава (відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності п.8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме інформація) . Однак, в рішенні № 19615 від 18.06.2020 року про відповідність критеріям ризиковості ТОВ "МІСТРАЛЬ КОМПАНІ" на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку в графі «податкова інформація» вказана вимога закону не виконана, а лише зазначено, що не встановлено реального джерела походження товару. Між тим, в рішенні не зазначено за якими господарськими операціями, якого саме товару, з якими контрагентами, що в свою чергу позбавило позивача можливості надати податковому органу, відповідно до приписів абз.7 .6 Порядку № 1165 відповідні документи для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Інформаційно-аналітичну довідку Маріупольського управління Головного управління ДПС у Донецькій області від 18.06.2020 №1765/05-99-54-04 , на яку посилається суд в своєму рішенні, відповідач не надсилав позивачу, а надав лише до суду разом з відзивом на позовну заяву.

Твердження суду щодо того, що в довідці відображені зміст та суть ризикової операції є помилковими, оскільки Постанова Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року, якою затверджено порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних зобов`язує податковий орган саме в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку податковим органом обов`язково вказувати яка саме інформація стала підставою цього рішення, а ніяк не в довідці податкового органу. А оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Щодо твердження суду про відсутність джерела походження товарів (кількість товарів, зазначених у виписаних ТОВ «Містраль Компані» податкових накладних на реалізацію товарів певної номенклатури (полотна трикотажні, вироби побутові, плечики-вішалки, хомути, вироби з пластмас: плічка для одягу), перевищує кількість товарів цієї ж номенклатури, слід зазначити, що ці висновки зроблені виключно на підставі наданої відповідачем інформаційно-аналітичної довідки.

Між тим, до апеляційної скарги позивач надано аналіз походження товару за червень 2020 року, який було здійснено на підставі зареєстрованих податкових накладних підприємства, в якому зазначений перелік товару (номенклатура), код УКТЗЄД, кількість товару, одиниці виміру, ціна та в якій податковій накладній цей товар внесено. Згідно цього аналізу вбачається, у якого постачальника який товар був придбаний та якому покупцю той самий товар був реалізований.

Проаналізувавши податкові накладні, можна зробити висновок, що основна кількість позивачем товарів співпадає з кількістю придбаних товарів, крім того товару, який знаходиться на складі ТОВ «Містраль Компані». Виходячи із аналізу всіх податкових накладних вбачається, що підприємство реалізує той самий товар, що і придбає.

Щодо порушення оскаржуваними рішеннями прав та інтересів позивача колегія суддів зазначає наступне.

Колегія суддів вважає помилковим посилання суду першої інстанції на правову позицію, що викладені в постановах Верховного Суду України від 03.03.2020року в справі №240/3665/19, від 10.07.2020року у справі №520/5168/19, від 17.07.2020 року в справі №280/1098/19 з огляду на те, що вказана в рішеннях позиція сформульована при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, який втратив чинність 01.02.2020року.

На час спірних правовідносин діє Порядком № 1165, який істотно відрізняється від Порядку № 117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що за Порядком № 1165 контролюючий орган приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку, про що безпосередньо зазначено у самому оскаржуваному рішенні.

Крім того, у абз. 14 п. 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю .суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У цьому випадку, на підставі оскаржуваного рішення позивача вносять до переліку ризикових платників податків, у зв`язку з чим усі податкові накладні, що направляються позивачем до реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних, автоматично блокуються, а їх реєстрація зупиняється, що безпосередньо впливає на права та інтереси позивача як суб`єкта господарювання.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладноі/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Механізм зупинення реєстрації податкової накладноі/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладноі/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладноі/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165.

Пунктами 5-7 Порядку № 1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладноі/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що Порядком № 1165 встановлений певний алгоритм дій, що передує прийняттю рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності платника податків Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання таким платником для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Судом встановлено, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а прийнято у зв`язку з податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

З огляду на викладене, оскаржуване рішення прийнято з порушенням процедури, не у спосіб, встановлені Порядком № 1165, а тому вважати таке рішення правомірним не можна.

Крім того, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків та що не встановлено реального джерела походження товар.

Отже, оспорюване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій, що підтверджується матеріалами справи, з яких вбачається, що реєстрація всіх податкових накладних поданих позивачем після прийняття оскаржуваного рішення взупинена.

Таким чином, рішення комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 18.06.2020 року №19615 про внесення товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості не відповідає вимогам пп.1, 3 частини 2статті 2 КАС України, оскільки винесене необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення і не у спосіб, встановлений Порядком №1165, відтак є протиправним і підлягає скасуванню.

З приводу позову в частині зобов`язання відповідача виключити товариство з обмеженою відповідальністю Містраль Компані з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. суд зазначає наступне.

Суд під час прийняття рішення враховує правову позицію висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 у справі "Щокін проти України" (заява №23759/03) та від 07.07.2011 у справі "Серков проти України" (заява №39766/05), в яких ЄСзПЛ дійшов висновку, про те що, по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі "якості" закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 6 вересня 1978 року у справі "Класс та інші проти Німеччини", зазначив, що "із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності,безсторонностіта належної правової процедури".

Засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Так, при розгляді справи було б неприйнятно враховувати право на ефективний засіб захисту, а саме, запобігання порушенню або припиненню порушення з боку суб`єкта владних повноважень, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права без його практичного застосування.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту.

Застосовуючи механізм захисту права та його відновлення, порушеного суб`єктом владних повноважень, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області виключити товариство з обмеженою відповідальністю Містраль Компані з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, що зумовить обставини дотримання принципу законності у вказаних правовідносинах та попередить подвійне трактування норм закону.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, колегія суддів зазначає. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем за подання адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 4204 грн. та за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у розмірі 6306 грн.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають стягненню на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 10510 грн. (4204 грн.+6306 грн.).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року у справі № 200/6761/20-а задовольнити.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року у справі № 200/6761/20-а скасувати.

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 18.06.2020 року №19615 про внесення товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області виключити товариство з обмеженою відповідальністю Містраль Компані з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути за рахунок бюджетніх асигнувань з Головного управління ДПС у Донецькій області (87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул..Італійська, буд.59, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю Містраль Компані (87515, Донецька область, місто Маріуполь вул. Архипа Куїнджі, будинок 58 ) судові витрати у розмірі 10510 ( десять тисяч п`ятсот десять) гривень.

Повне судове рішення складено 22 грудня 2020 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя А.А. Блохін

Судді Т.Г. Гаврищук

І.В. Сіваченко