Справа № 580/58/20
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/58/20 Суддя (судді) першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Черкаського окружного адміністративного суду перебувала справа № 580/58/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року позовні вимоги задоволено повністю, зокрема: зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 в розмірі 86% від основного розміру грошового забезпечення відповідно до довідки від 30.03.2018 № 8545 ліквідаційної комісії УМВС України в Черкаській області з 01.01.2018.

13.03.2020 Черкаським окружним адміністративним судом видано позивачу виконавчий лист № 580/58/20.

Постановою головного державного виконавця від 14.04.2020 відкрито виконавче провадження № 61821179 з примусового виконання виконавчого листа № 580/58/20.

17.07.2020 Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подало до заявника лист, в якому зазначило, що відповідачем у повній мірі виконано рішення суду ще 09.04.2020, а виплата на користь стягувача донарахованої пенсії буде здійснена відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 № 649 та в межах повноважень, покладених на Управління.

14.09.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із заявою, в якій просить постановити окрему ухвалу, якою визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо здійснення розрахунку про доплату пенсії ОСОБА_1 згідно з рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 у справі № 580/58/20 у розмірі 20337 грн. 60 та зобов`язати здійснити розрахунок з урахуванням висновків суду.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року позовні вимоги задоволено повністю, зокрема: зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 в розмірі 86% від основного розміру грошового забезпечення відповідно до довідки від 30.03.2018 № 8545 ліквідаційної комісії УМВС України в Черкаській області з 01.01.2018. На виконання вказаного рішення суду, відповідачем здійснено перерахунок пенсії позивача, однак виплата на користь заявника донарахованої пенсії у сумі 20337 грн. 60 коп. розрахована відповідачем невірно та на думку заявника має становити у сумі 47742 грн. 72 коп.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2020 р. у задоволенні заяви про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених відповідачем на виконання судового рішення в адміністративній справі № 580/58/20 відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, заявник подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неповне з`ясування обставин, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції від 18.09.2020 та прийняти нове судове рішення, яким заяву від 14.09.2020 задовольнити.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відмовляючи в задоволенні заяви про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених відповідачем на виконання судового рішення в адміністративній справі, суд першої інстанції виходив з наступного:

- Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області виконало рішення суду 09.04.2020, а виплата на користь ОСОБА_1 донарахованої пенсії у сумі 20337 грн. 60 коп. буде здійснена відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 № 649 та в межах повноважень, покладених на Управління;

- судом першої інстанції констатовано, що відповідач вжив конкретні заходи з метою виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 в адміністративній справі № 580/58/20, дотримуючись Порядку № 649, а тому, що у спірних відносинах, відсутня протиправна бездіяльність відповідача щодо невиконання зазначеного рішення суду. Судом не встановлено свідомого невжиття відповідачем залежних від нього заходів з метою виконання судового рішення та порушення у зв`язку з цим прав позивача;

- посилання заявника на те, що ГУ ПФУ в Черкаській області невірно розраховано суму донарахованої пенсії згідно рішення суду, як на підставу для винесення окремої ухвали, відхилені судом першої інстанції, оскільки судом під час розгляду спору по суті не перевірявся розмір доплати пенсії, який повинен бути донарахований заявнику на виконання рішення суду, що спричиняє необхідність перевірки законності нарахованої суми пенсії та витребування у відповідача додаткових документів, тобто, тих обставин, які в ході судового розгляду справи не досліджувались та по своїй суті породжують новий спір, що може бути предметом іншого судового позову.

Доводи апеляційної скарги:

- розмір перерахованої пенсії/суми до виплати на виконання рішення суду суперечить резолютивній частині судового рішення;

- постанова Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 № 649, якою затверджений Порядок погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішенням суду визнана протиправною та нечинною з 22.07.2020;

- при визначенні донарахованої на виконання рішення суду суми, яка підлягає виплаті стягувачу, встановлювати обставини, які в ході судового розгляду не досліджувались немає необхідності, адже у рішенні суду зазначено вихідні дані для здійснення розрахунку належної до виплати суми, який, на переконання апелянта, відповідачем було обраховано не вірно.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне вказати наступне.

У відповідності до положень ст. 124 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Нормами ч. 2 ст. 14 КАС України, також передбачено, що судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 4, 5, 6 ст. 383 КАС України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року № 649 «Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду», було установлено спеціальний порядок виконання судових рішень щодо нарахування пенсійних виплат.

Згідно з п. 2 вказаної постанови, для виконання судових рішень, якими на органи Пенсійного фонду України покладені зобов`язання з нарахування (перерахунку) пенсійних та інших пов`язаних з ними виплат, що фінансуються з державного бюджету, виплата коштів, нарахованих за період до набрання судовим рішенням законної сили, здійснюється відповідно до Порядку погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, затвердженого цією постановою.

Положеннями п. 3 Порядку, передбачено, що боржник (орган Пенсійного фонду України, визначений судом боржником у виконанні судового рішення) веде облік рішень у реєстрі рішень, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою, відповідно до порядку, встановленого Пенсійним фондом України.

Постановою головного державного виконавця від 14.04.2020 відкрито виконавче провадження №61821179 з примусового виконання виконавчого листа № 580/58/20.

17.07.2020 Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подало до заявника лист, в якому зазначило, що відповідачем у повній мірі виконано рішення суду ще 09.04.2020, а виплата на користь стягувача донарахованої пенсії буде здійснена відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 № 649 та в межах повноважень, покладених на Управління.

Враховуючи сукупність дій, які Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області вчинило на виконання рішення суду та встановлені Порядком (норми якого були чинними на час повідомлення боржником про виконання рішення суду) особливості погашення заборгованості, що утворилася внаслідок нарахування пенсійних виплат на виконання судових рішень, колегія суддів не вбачає підстав для висновку, що відповідачем допущено бездіяльність при виконанні судового рішення.

Враховуючи, що ГУ ПФУ є територіальним органами виконавчої влади, який в своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами Президента, постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів, які прийняті відповідно до Конституції та законів України, іншими нормативно-правовими актами, він повинен враховувати приписи ст. 116 Бюджетного кодексу України, які забороняють взяття бюджетних зобов`язань за відсутності відповідних бюджетних асигнувань та здійснення видатків за відсутності бюджетних призначень, та Порядку № 649, яким узгоджено механізм забезпечення виконання взятих на себе державою зобов`язань з приписами бюджетного законодавства.

Одночасно, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що згідно з рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2019 року та постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2020 року у справі № 640/5248/19, п. п. 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року № 649 «Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду» були визнані протиправними та нечинними.

Наслідки визнання нормативно-правового акту протиправним та нечинним визначені у ст. 265 КАС України, згідно з ч. 2 якої, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, нормативно-правовий акт, який встановлював окремий порядок виплати заборгованості, що утворилася внаслідок перерахунку пенсії за судовими рішеннями, втратив чинність з 22 липня 2020 року.

Відтак, на цей час відпали перешкоди для виконання Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області рішення від 03 лютого 2020 року у цій справі в загальному порядку.

Однак, вирішуючи заяву, подану у порядку ст. 383 КАС України, суд перевіряє, чи на виконання рішення суду відповідачем було допущено бездіяльність, протиправні дії/рішення, проте, слід врахувати, що на дату повідомлення боржником державного виконавця про виконання рішення суду, Порядок № 649 був чинним, з огляду на що, колегія суддів вважає, що пенсійним органом не вчинено протиправних дій щодо невиконання рішення суду.

У разі невиконання Головним управлінням протягом розумного строку судового рішення після втрати чинності Порядком № 649, заявник не позбавлений можливості повторно звернутися до суду із заявою про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в порядку ст. 382 КАС України або із заявою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду в порядку ст. 383 КАС України.

У частині висновків суду першої інстанції про відхилення посилань заявника на те, що ГУ ПФУ в Черкаській області невірно розраховано суму донарахованої пенсії згідно рішення суду від 03.02.2020 у справі № 580/58/20 у розмірі 20337 грн. 60 коп.., яка, на думку заявника, має становити 47742 грн. 72 коп., як на підставу для винесення окремої ухвали в межах адміністративної справи № 580/58/20, колегія суддів вважає правильним зазначення судом про те, що судом під час розгляду спору по суті не перевірявся розмір доплати пенсії, який повинен бути донарахований заявнику на виконання рішення суду, що спричиняє необхідність перевірки законності нарахованої суми пенсії, що у повній мірі є дискреційними повноваженнями пенсійного органу.

Так, вважаючи, що боржником було неправильно розраховано на виконання рішення суду суму до виплати, заявник не позбавлений права звернутись до ГУ ПФУ із заявою про приведення розрахунку у відповідність до резолютивної частини суду, та у разі незадоволення такої заяви, особа може звернутись до суду з позовом про визнання дій по обрахунку пенсії до виплати неправомірними, під час розгляду якого, судом вже буде надано оцінка діям пенсійного органу, а не у порядку ст. 383 КАС України.

Тож, у спірних відносинах, відсутня протиправна бездіяльність відповідача щодо невиконання зазначеного рішення суду. Колегією суддів не встановлено свідомого невжиття відповідачем залежних від нього заходів з метою виконання судового рішення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених відповідачем на виконання судового рішення в адміністративній справі.

Інші ж доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційна скарга є необґрунтованою, її доводи не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому, в її задоволенні необхідно відмовити, а оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2020 р. - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко