Справа № 425/3185/20
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2020-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 грудня 2020 року СєвєродонецькСправа № 425/3185/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови про арешт коштів, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Рубіжанського міського суду Луганської області 23 листопада 2020 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з такими вимогами:

1) винести ухвалу про скасування постанови про арешт коштів боржника від 24.09.2019 на суму 150127,13 грн та від 05.11.2019 на суму 151295,99 грн на пенсійному поточному рахунку № НОМЕР_1 і дозволити отримувати пенсію на пенсійну картку;

2) винести ухвалу про скасування постанови про арешт коштів боржника від 24.09.2019 на суму 150127,13 грн та від 05.11.2019 на суму 151295,99 грн на соціальному поточному рахунку № НОМЕР_2 і дозволити користуватися «Карткою киянина»;

3) не накладати арешт на персональну картку «Укрпошта» і дозволити отримувати знижки на продукти харчування, непродовольчі товари: засоби гігієни, побутову хімію, одяг.

Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 25 листопада 2020 року справу № 425/3185/20 за позовом ОСОБА_1 до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови про арешт коштів, зобов`язання вчинити певні дії передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

До Луганського окружного адміністративного суду зазначена адміністративна справа надійшла 17.12.2020.

Відповідно до частини другої статті 30 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне прийняти до провадження вказану адміністративну справу.

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим її слід залишити без руху.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Право на звернення до суду та способи судового захисту визначаються статтею 5 КАС України.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 14 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини першої статті 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з частиною другою статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Як слідує з позовної заяви позивачем в прохальній частині заявлені вимоги: про винесення ухвали про скасування постанови про арешт коштів боржника від 24.09.2019 на суму 150127,13 грн та від 05.11.2019 на суму 151295,99 грн на пенсійному поточному рахунку № НОМЕР_1 і дозволити отримувати пенсію на пенсійну картку; винесення ухвали про скасування постанови про арешт коштів боржника від 24.09.2019 на суму 150127,13 грн та від 05.11.2019 на суму 151295,99 грн на соціальному поточному рахунку № НОМЕР_2 і дозволити користуватися «Карткою киянина»; не накладати арешт на персональну картку «Укрпошта» і дозволити отримувати знижки на продукти харчування, непродовольчі товари: засоби гігієни, побутову хімію, одяг.

Однак виходячи зі змісту положень статті 5 КАС України, вирішення зазначених вимог не узгоджується з визначеними чинним законодавством можливими способами судового захисту, за якими позивач може звертатись до суду для захисту порушених прав, свобод або законних інтереси, та повноваженням адміністративного суду, які він може вчиняти при вирішенні справи.

Таким чином, позивачу слід викласти позовні вимоги, узгодивши їх зміст з положеннями статей 5, 245 КАС України.

Відповідно до пунктів 1, 2, 8, 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, оглядом заяви встановлено, що в порушення пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України позивачем не повністю зазначені ідентифікаційні данні та відповідача, а саме:

- щодо позивача не зазначено адреса електронної пошти;

- щодо відповідача не зазначено код юридичної особи відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, його офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, або зазначити, що такі відомості не відомі позивачу.

Зазначення електронних адрес сторін не є формальною вимогою, оскільки у відповідності до вимог статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні документи надсилаються сторонам на їх електронні адреси засобами електронного зв`язку.

Також в порушення пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України позивачем в позовній заяві не зазначено власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

З метою усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду позовну заяву та її копію, оформлену з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, із зазначенням: найменування суду, до якого подається адміністративний позов; повних ідентифікаційних даних відносно позивача та відповідача, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України; власного письмового підтвердження позивача про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, виклавши позовні вимоги, узгодивши їх зміст з положеннями статей 5, 245 КАС України.

Частиною першою статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно із частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частинами першою, другою статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Письмовими доказами відповідно до частини першої статті 94 КАС України є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Всупереч зазначених вимог КАС України позивачем до позовної заяви не додано копію позовної заяви з доданими до неї документами для вручення відповідачу та письмові докази додані до позовної заяви не засвідчені належним чином.

Для усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати разом із позовною заявою письмові докази у належним чином засвідчених копіях, а саме: з відміткою про засвідчення, яка складається зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису позивача як особи, яка засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії документа, для приєднання до матеріалів справи та вручення відповідачу.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2102,00 грн.

В прохальній частині позовної позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру. Відтак, позивач за подання даної позовної заяви повинен був сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн.

Позивачем судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову в сумі 2522,40 грн не сплачений, проте позивачем завлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Приймаючи рішення про звільнення від оплати судових витрат, суд оцінює наявність обставин, що зумовлюють винесення відповідної ухвали, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи та керуючись законом.

Право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. рішення у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. theUnitedKingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, cерія А, № 93).

Отже, відповідно до частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Тобто, в даному випадку доступ до суду обмежений Законом.

Крім того, підвищення Україною ефективності адміністративного процесу, відповідно до вимог положення підпункту «b» пункту 35 Меморандуму про економічну та фінансову політику (між Україною і міжнародним валютним фондом) згідно з узятими зобов`язаннями, забезпечується подвоєння доходів від судового збору, що підтверджується змінами до Закону України «Про судовий збір», які набули чинності від 1 вересня 2015 року.

Зміни до Закону України «Про судовий збір», які призведуть до зменшення надходження державного бюджету від сплати судового збору, будуть наслідком невиконання Україною узятих на себе зобов`язань перед Міжнародним валютним фондом.

Разом з тим, відповідно до вимог частини третьої статті 9 Закону України «Про судовий збір» кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади. Судовий збір є джерелом фінансового забезпечення судової системи із цільовим його спрямовуванням виключно на потреби судочинства.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що держава забезпечує фінансування та належні умови для функціонування судів і діяльності суддів.

Суд наголошує на важливості судового збору, як елементу забезпечення незалежності судової влади, що складає основу справедливого і неупередженого правосуддя.

Дослідженням позовної заяви судом встановлено, що позивач не надав жодних доказів щодо майнового стану позивача, як на приклад: довідки стосовно залишку грошових коштів на рахунку, довідки про склад сім`ї, довідки про розмір пенсії, тощо.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Отже, у відповідності до вимог статті 4 Закону № 3674-VI позивачу слід надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 2522,40 грн.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 121 КАС України).

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вище наведені норми КАС України, позивач дійшов хибного висновку, що для звернення до суду з даним позовом встановлено шестимісячний строк звернення.

Оглядом позовної заяви вбачається, що позивач зазначає, що 28 квітня 2020 року позивач дізнався у відділенні Ощадбанку про заборгованість по соціальним рахункам. 01 червня 2020 року звернувся до відділення Ощадбанку, де обслуговуються пенсійний та соціальний рахунок позивача, де повідомили, що на підставі постанови про арешт коштів від 24.09.2019 на суму 150127,13 грн № ВП 57945538; від 05.11.2019 на суму 151295,99 грн № ВП 57945538 працівники банку зарахували заборгованість по соціальним рахункам. 14.07.2020 позивач звернувся до виконавчої служби міста Рубіжне, останній повідомив позивачу, що тільки рішенням суду вони зможуть зменшити суму боргу до рішення Іменем України 151173,00 грн, тому що іменем старшого державного виконавця Рубіжанського міського відділу Олефіренко Ольгою Олександрівною двічі відправлено постанову накласти арешт на пенсійний рахунок і борг склав суму 601218,24 грн. 14 липня 2020 року позивач отримав постанови про відкриття виконавчого провадження ВП № 57945538 від 20.12.2018, про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи від 29.10.2019; про арешт коштів боржника від 05.11.2019.

Позовну заяву подано до відділення поштового зв`язку лише 05 листопада 2020 року, тобто с пропуском десятиденного строку звернення до суду.

Суд звертає увагу позивача, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

Таким чином, судом встановлено, що позивачу необхідно надати клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом разом з належними доказами поважності причин пропуску такого строку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статтей 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовна заява ОСОБА_1 належить залишенню без руху з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування постанови про арешт коштів, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом десяти календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- належним чином засвічених копій доказів (документів) на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, доданих до позовної заяви, для приєднання до матеріалів справи та для вручення відповідачу;

- обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з даним позовом разом із документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку;

- документу про сплату судового збору в розмірі 2522,40 грн, сплаченого за такими реквізитами:

Отримувач коштів - УК у м.Сєвєродон./М.СЄВЄРОД./22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909;

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО) 899998;

Рахунок отримувача - UA4012080;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101;

Призначення платежу - *; 101; _________ (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _______ (ПІБ позивача), Луганський окружний адміністративний суд.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО.В. Захарова