Справа № 380/2254/20
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2020-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року справа №380/2254/20

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулкевич І.З.,

секретар судового засідання Іванес Х.О.

за участю : представника позивача Микуша Д.М., представника відповідача Гуц Н.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівського апеляційного суду про скасування висновку оцінювання, наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, -

Встановив:

Позивач звернулася до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який затверджений наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.16/52/2019 від 20.12.2019 в частині, що стосується головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.16/52/2019 від 20.12.2019 року про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.13/225/2019 від 26.12.2019 року про звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.276/2019 від 20.01.2020 про визначення дати звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики Пержило О.Є.;

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики Львівського апеляційного суду;

- зобов`язати Львівський апеляційний суд виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу з 20.01.2020 року до винесення судом рішення по справі;

- стягнути з Львівського апеляційного суду на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 моральну шкоду в розмірі 1 100 000 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що з квітня 2016 року вона призначена на вакантну посаду головного спеціаліста із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики. Посада віднесена до категорії «В» посад державної служби.

27 грудня 2018 начальником відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики позивачеві погоджено на 2019 рік завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності. Однак вказані завдання, за якими згодом було проведене перше і друге оцінювання позивач отримала лише 31.10.2019, про що поставила лише підпис без зазначення будь-якої дати, що суперечить положенням п. 12 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.07.2019 №591).

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.16/35/2019 від 07.10.2019 було внесено зміни до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Львівського апеляційного суду. Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 05.11.2019 № 05.16/38/2019 затверджено Висновок про результати оцінювання службової діяльності позивача з оцінкою «негативна». Не погодившись з таким Висновком позивачем 05.11.2019 на ім`я керівника апарату Львівського апеляційного суду подано скаргу в порядку ст. ст. 11, 44 Закону України «Про державну службу». За результатами розгляду скарги ОСОБА_1 та із врахуванням висновку комісії, наказом керівника апарату суду від 25.11.2019 № 05.16/45/2019 скасовано Висновок в частині щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 від 05.11.2019 № 05.16/38/2019.

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.16/47/2019 від 26.11.2019 повторно призначено визначення результатів службової діяльності виконання завдань державним службовцем апарату суду ОСОБА_1 , яка займає посаду державної служби категорії «В», за період роботи з 01.01.2019 до дати прийняття даного наказу. 10.12.2019 позивачем подано заповнену форму про результати виконання завдань та звіт про виконання завдань за 2019. Також наголосила, що пунктом 2 наказу № 05.16/47/2019 від 26.11.2019 проведення оціночної діяльності співбесіди призначено на 12.12.2019. З метою захисту своїх прав та з урахуванням численних порушень, які були допущенні при першому оцінюванні позивач на співбесіду прибула з адвокатом, однак безпосередній керівник відмовився від проведення співбесіди та така не відбувалась, про що свідчить службова записка подана позивачем 12.12.2019.

Зазначає, що в подальшому позивачу було надано службову записку за підписом ОСОБА_2 від 16.12.2019 №904/19 про проведення оціночної співбесіди, 16.12.2019 о 15:00 год. Дану розписку позивач отримала о 16:08 год того ж дня, про що свідчить її підпис та підтверджується службовою запискою поданою через канцелярію суду нею 16.12.2019.

В подальшому відповідачем з такими численними порушеннями, без її участі, без проведення відповідної співбесіди, що суперечить п. 37 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, було прийнято наказ керівником апарату Львівського апеляційного суду № 05.13/225/2019 від 26.12.2019 про звільнення ОСОБА_1 у зв`язку із отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності в перший робочий день, наступний за закінченням тимчасової непрацездатності , зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, на підставі п.3 ч.1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Позивач зазначає, що станом на день подачі позову з Висновком про оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, яке проводилось протягом грудня 2019 не ознайомлена, наказу про затвердження даного висновку не отримувала.

Зауважує, що до дисциплінарної відповідальності вона не притягувалося, щомісяця протягом 2019 року заохочувалась премією.

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.27/6/2020 від 20.01.2020 визначено звільнення ОСОБА_1 із займаної посади 20 січня 2020 у перший робочий день після тимчасової непрацездатності.

Оскільки, оцінювання позивача відбулося з порушенням процедури його проведення, виставлення негативної оцінки є не обґрунтованим та упередженим, позивач просить скасувати висновок та наказ про його затвердження № 05.16/52/2019 від 20.12.2019, а також наказ про її звільнення та поновити її на посаді, стягнути моральну шкоду.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов, в якому позовні вимоги не визнає повністю.

В обґрунтування заперечень проти позову відповідач зазначив, що підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б» і «В», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII, Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640, Методичними рекомендаціями «Щодо визначення результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 29.08.2018 № 208-18.(в редакціях чинних на час виникнення спірних правовідносин).

На виконання цих нормативно-правових актів наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 07.10.2019 № 05.16/35/2019 внесено зміни до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Львівського апеляційного суду, затвердженого наказом від 20.12.2018 №16-д та викладено у новій редакції.

Відповідно до п. 12 Типового порядку завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному. Тому 27.12.2018 Позивачеві було визначено на 2019 рік завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності, про що вона була ознайомлена під підпис.

Твердження Позивача, що завдання за яким було проведене оцінювання отримане нею лише 31.10.2019 спростовується поставленим Позивачем на документі підписом про ознайомлення, датованим 27.12.2018. З моменту визначення завдань і ключових показників, а саме: з 27.12.2018, внесення змін до них не здійснювалося.

Згідно з наказом керівника апарату від 07.10.2019 № 05.16/36/2019 «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями апарату суду у 2019 році» у жовтні-листопаді було проведено визначення результатів виконання завдань державними службовцями Львівського апеляційного суду, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В». За результатами виконання завдань ОСОБА_1 отримала середній бал у значенні « 1,5» бали, що є негативною оцінкою.

Наказом керівника апарату суду від 05.11.2019 № 05.16/38/2019 затверджено Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому Позивачу виставлена негативна оцінка.

Не погоджуючись з негативним результатом оцінювання, 05.11.2019 Позивач подала на ім`я керівника апарату суду Літенець Л. Г. скаргу, в якій просила створити комісію для перевірки викладених у скарзі фактів та скасувати висновок в частині оцінювання результатів її службової діяльності.

Задля забезпечення захисту прав Позивача, наказом керівника апарату від 08.11.2019 № 05.16/40/2019, для перевірки фактів викладених у скарзі ОСОБА_1 , створено комісію у складі: голови комісії Матвійчук А.Б., членів комісії: Скиби І.В., Хархаліс Л.Г., Кацюби О.В., та ОСОБА_3 . За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 та із врахуванням висновку комісії, наказом керівника апарату суду від 25.11.2019 № 05.16/45/2019 скасовано Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату суду, затверджений наказом від 05.11.2019 № 05.16/38/2019, у частині оцінювання результатів службової діяльності Позивача.

Згідно з наказом керівника апарату суду від 26.11.2019 № 05.16/47/2019 визначення результатів виконання завдань ОСОБА_1 призначено у грудні 2019 року. Проведення оціночної співбесіди призначено на 12.12.2019, безпосередньому керівнику ОСОБА_2 визначено подати оформлену форму щодо результатів виконання завдань до відділу управління персоналом до 18.12.2019.

Відповідач зазначає, що у визначений день співбесіда не відбулась, оскільки Позивач наполягала на участі в ній її адвоката, а відповідно до Типового порядку та Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Львівського апеляційного суду оціночна співбесіда проводиться безпосереднім керівником структурного підрозділу з державним службовцем, участь третіх осіб виключена.

16.12.2019 о 14 год.14 хв. заступник начальника загального відділу канцелярії ОСОБА_4 зареєструвала за № 904/19 службову записку начальника відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_2 для ОСОБА_1 . У службовій записці повідомлялося, що оскільки 12.12.2019 співбесіда не відбулася, то проведення оціночної співбесіди з метою визначення результатів виконання ОСОБА_1 завдань та ключових показників призначено на 15.00 год. 16.12.2019.

У доповідній записці ОСОБА_4 від 17.12.2019 № 916/19 зазначено, що передати ОСОБА_1 службову записку не видалося можливим, оскільки до 14 год. 40 хв. 16.12.2019 двері кабінету № 76, де було робоче місце ОСОБА_1 , були зачинені. Зі стаціонарного телефону НОМЕР_1 близько 14 год. 50 хв. ОСОБА_4 зателефонувала на мобільний телефон ОСОБА_1 НОМЕР_2 , який отримала у відділі управління персоналом, та повідомила про надходження на її ім`я службової записки щодо проведення оціночної співбесіди 16.12.2019 о 15 год. 00 хв. в кабінеті № 56.

У доповідній записці ОСОБА_4 від 17.12.2019 № 916/19 вказано, що Позивач отримала службову записку в загальному відділі-канцелярії 16.12.2019 о 16 год. 08 хв. Зауважимо, що 16.12.2019 був робочий день і протягом усього дня Позивач повинна була знаходитися за своєму робочому місці (кабінет №56 або в приміщенні Львівського апеляційного суду. У встановленому порядку ОСОБА_1 не повідомляла про необхідність відлучення з приміщення суду та не отримувала на це дозволу.

Отримання Позивачем службової записки о 16 год. 08 хв., будучи попередньо повідомленою про час оціночної співбесіди по телефону, свідчить про умисне ухиляння ОСОБА_1 отримати службову записку і пройти співбесіду. До того ж на пропозицію безпосереднього керівника ОСОБА_2 . 16.12.2019 провести оціночну співбесіду в будь-який час Позивач відмовилася, оскільки не погодилася брати у ній участь за відсутності свого адвоката, а 17.12.2019 телефоном повідомила, що перебуває на лікарняному. Позивач двічі відмовилася від участі в оціночній співбесіді і відповідно від можливості надати усні пояснення про виконані завдання і ключові показники.

Відповідно до абз. 2 п. 37 Типового порядку у зв`язку з повторною неявкою Позивача для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводилося безпосереднім керівником без оціночної співбесіди, з урахуванням поданих 10.12.2019 Позивачем заповненого бланку в частині досягнутих результатів виконаних завдань за 2019 рік та звіту.

За результатами виконання завдань ОСОБА_1 отримала середній бал у значенні « 1,25» бали, що є негативною оцінкою. В обґрунтуванні підсумкової оцінки зазначено, що завдання виконані частково, результати носять епізодичний характер, переважно такі були досягнуті державним службовцем з порушенням строків та залученням інших працівників відділу, та не могли бути використані через необхідність доопрацювання.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 затверджений наказом керівника апарату суду від 20.12.2019 № 05.16/52/2019.

В позовній заяві Позивач зазначає, що не отримувала наказу про затвердження висновку щодо оцінювання результатів своєї службової діяльності та не ознайомлена з результатами оцінювання. Тому 04.03.2020 подала заяву із проханням надання таких документів.

Зазначене характеризує Позивача як державного службовця, якій байдужі результати оцінювання якості виконання нею поставлених завдань. Водночас через те, що ОСОБА_1 була тимчасово непрацездатна з 17.12.2019, копія Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців стосовно результатів ОСОБА_1 24.12.2019 була надіслана на поштову адресу Позивача із супровідним листом від 24.12.2019 № 05.21/4/2019 (трек-номер відправлення 520). Згідно з даними перевірки статусу відстеження відправлення 27.12.2019 воно не вручене під час доставки і після повторного невручення повернуте на адресу суду 28.01.2020 у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Також відповідач звертає увагу на те, що 24.12.2019 начальник відділу управління персоналом Михайляк Н. С. у телефонному дзвінку повідомила Позивача про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів її службової діяльності, а його копія надіслана поштою. Підтвердженням цього є телефонограма від 24.12.2019 № 05.21/5/2019.

Відповідач вважає, що оцінювання результатів службової діяльності Позивача здійснювалося відповідно до законодавства України, а також з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Зазначає, що оскільки оцінювання результатів виконання визначених Позивачу завдань відбулось у повній відповідності із нормами чинного законодавства та з урахуванням всіх необхідних для цього обставин, то звільнення ОСОБА_1 було здійснене на виконання імперативної норми ч. 6 ст. 44 Закону України «Про державну службу».

Згідно з наказом керівника апарату суду від 26.12.2019 № 05.13/225/2019 ОСОБА_1 наказано звільнити із займаної посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність. Копія наказу відправлена Позивачу поштою згідно з супровідним листом від 26.12.2019 № 05.21/6/2019 (трек-номер відправлення 547). Відправлення повернуто на адресу суду 04.02.2020. у зв`язку із закінченням терміну зберігання, оскільки двічі не було вручене під час доставки Позивачу.

Відповідно до наказу від 20.01.2020 № 05.27/6/2020 ОСОБА_1 вважається звільненою із займаної посади 20.01.20 у перший робочий день виходу після тимчасової непрацездатності.

Начальник відділу управління персоналом Михайляк Н. С. у телефонному дзвінку з номера телефону НОМЕР_3 на мобільний номер ОСОБА_1 НОМЕР_2 повідомила Позивача про те, що згідно з переданих нею листків тимчасової непрацездатності 20.01.2020 є першим робочим днем, а відповідно до раніше надісланого наказу керівника апарату суду від 26.12.2019 № 05.13/225/2019 «Про звільнення» перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, є днем звільнення, про що видано наказ від 20.01.2020 № 05.27/6/2020. Копія наказу надіслана на поштову адресу Позивача (трек-номер відправлення 130). Позивача повідомлено про необхідність: подати документ про причини відсутності на робочому місці 20.01.2020; прибути за трудовою книжкою у відділ управління персоналом суду; подати декларацію відповідно до ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше 20 робочих днів.

Інформація, передана у телефонному дзвінку, зафіксована у телефонограмі від 20.01.2020 № 05.28/1/2020.

У телефонному дзвінку від 28.01.2020 ОСОБА_5 повторно повідомила Позивача про необхідність прибути за трудовою книжкою та подати декларацію. Телефонограма від 28.01.2020 № 05.56/2/2020.

Отже, вимоги про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди є безпідставними та необґрунтованими.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій посилається на обставини аналогічні наведені у позовній заяві.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав з підстав, наведених у позові, відповіді на відзив, позовні вимоги просив задовольнити повністю.

Представник відповідача, позовні вимоги заперечила та у їх задоволенні просила відмовити з підстав, наведених у відзиві на позов.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Наказом Апеляційного суду Львівської області від 19.04.2016 №52-к позивача призначено з 20.04.2016 на посаду головного спеціаліста із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації (прес-секретаря), як таку, що пройшла за конкурсом, з посадовим окладом згідно штатного розпису.

27 грудня 2018 начальником відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_2 . Львівського апеляційного суду позивачеві погоджено на 2019 рік завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності. Із вказаним завданням позивач ознайомлена під підпис 27.12.2018 (том 1 а.с.113).

Наказом відповідача від 07.10.2019 № 05.16/35/2019 внесено зміни до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Львівського апеляційного суду, затвердженого наказом від 20.12.2018 №16-д та викладено у новій редакції (том 1 а.с. 10).

Наказом відповідача від 07.10.2019 № 05.16/36/2019 доручено провести у жовтні-листопаді 2019 року визначення результатів виконання завдань державними службовцями апарату Львівського апеляційного суду , які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», за період роботи з січня 2019 (або з дати визначення завдань і ключових показників) до дати прийняття даного наказу та провести оціночні співбесіди (том. 1 а.с. 166).

Наказом відповідача від 05.11.2019 № 05.16/38/2019 затверджено Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому за результатами виконання завдань ОСОБА_1 отримала середній бал у значенні « 1,5» бали, що є негативною оцінкою (том 1 а.с. 11).

05.11.2019 позивачем на ім`я керівника апарату Львівського апеляційного суду ОСОБА_6 подано скаргу, в якій просила створити комісію для перевірки викладених у скарзі фактів та скасувати висновок в частині оцінювання результатів її службової діяльності (том 1 а.с. 14).

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 08.11.2019 № 05.16/40/2019, для перевірки фактів викладених у скарзі ОСОБА_1 , створено комісію у складі: голови комісії ОСОБА_7 , членів комісії: Скиби І.В., Хархаліс Л.Г., Кацюби О.В., та ОСОБА_3 (том 1 а.с. 168).

За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 та із врахуванням висновку комісії, наказом керівника апарату суду Львівського апеляційного суду від 25.11.2019 № 05.16/45/2019 скасовано Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату суду, затверджений наказом від 05.11.2019 № 05.16/38/2019, у частині оцінювання результатів службової діяльності Позивача (том 1 а.с. 169).

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 26.11.2019 № 05.16/47/2019 визначення результатів виконання завдань ОСОБА_1 призначено у грудні 2019 року. Проведення оціночної співбесіди призначено на 12.12.2019, безпосередньому керівнику ОСОБА_2 визначено подати оформлену форму щодо результатів виконання завдань до відділу управління персоналом до 18.12.2019.

10.12.2019 позивачем подано звіт про виконання завдань за 2019 рік та заповнено форму про виконання завдань державним службовцем.

12.12.2019 співбесіда не відбулась та проведення оціночної співбесіди з метою визначення результатів виконання ОСОБА_1 завдань та ключових показників призначено на 15.00 год. 16.12.2019.

16.12.2019 оціночна співбесіда щодо визначення результатів виконання повторно не відбулась, оскільки Позивач відмовилася брати у ній участь за відсутності свого адвоката.

У зв`язку з повторною неявкою Позивача для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводилося безпосереднім керівником без оціночної співбесіди, з урахуванням поданих 10.12.2019 Позивачем заповненого бланку в частині досягнутих результатів виконаних завдань за 2019 рік та звіту.

За результатами виконання завдань ОСОБА_1 отримала середній бал у значенні « 1,25» бали, що є негативною оцінкою. В обґрунтуванні підсумкової оцінки зазначено, що завдання виконані частково, результати носять епізодичний характер, переважно такі були досягнуті державним службовцем з порушенням строків та залученням інших працівників відділу, та не могли бути використані через необхідність доопрацювання.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 затверджений наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 20.12.2019 № 05.16/52/2019.

Наказом відповідача від 26.12.2019 № 05.13/225/2019 ОСОБА_1 звільнено із займаної посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність.

Відповідно до наказу від 20.01.2020 № 05.27/6/2020 ОСОБА_1 вважається звільненою із займаної посади 20.01.20 у перший робочий день виходу після тимчасової непрацездатності.

Не погоджуючись із вказаними висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності та наказами про стосовно звільнення позивач звернувся в суд з позовом.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон №889-VIII).

Згідно з частиною першою статті 5 Закону №889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 44 Закону №889-VIII обумовлено проведення оцінювання результатів службової діяльності. Зокрема, частинами першою-третьою названої статті передбачено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення). Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Згідно з частиною п`ятої статті 44 Закону №889-VIII за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Як встановлено частиною шостою цієї статті 44 цього Закону, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Пунктом 4 частини першої статті 83 Закону №889-VIII визначено, що підстави для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення - статті 87, 87-1 цього Закону.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 83 наведеного Закону підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Частинами третьою, п`ятою статті 87 Закону №889-VIII встановлено, що суб`єкт призначення приймає рішення про припинення державної служби з підстав, передбачених пунктами 2 і 3 частини першої цієї статті, у п`ятиденний строк з дня настання або встановлення відповідного факту. Наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

З наведеного слідує, що державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності шляхом прийняття у п`ятиденний строк наказу про звільнення державного службовця. При цьому тимчасова непрацездатність не є перешкодою для видачі наказу; у цьому випадку днем звільнення є перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності державного службовця.

Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання) визначає Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640 (Типовий порядок, застосовується у редакції від 12 липня 2019 року). Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

Відповідно до пунктів 2, 3 Типового порядку метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Як встановлено пунктом 9 Типового порядку, оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Згідно з пунктами 7, 10-13, 15 Типового порядку оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: список державних службовців; строк визначення результатів виконання завдань; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).

Строк визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», встановлюється з урахуванням того, що результати виконання завдань безпосередніх керівників визначаються після результатів виконання завдань підпорядкованих їм державних службовців.

Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» врегульоване пунктами 33-40 Типового порядку.

Відповідно до пунктів 33, 36 Типового порядку завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються такими особами: державним службовцям, які обіймають посади керівників територіальних органів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, - суб`єктом призначення. Визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії «А», «Б» або «В», здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Пунктами 37-39 Типового порядку установлено, що для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду. У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця. У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу (пункт 40 Типового порядку).

За змістом пунктів 16, 41 Типового порядку висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року. Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» або «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Перевіряючи дії (рішення) відповідача на предмет дотримання наведених вище норм законодавства, що визначають порядок оцінювання службової діяльності державних службовців, судом встановлено, що 27 грудня 2018 року ОСОБА_1 була ознайомлена із завданнями, ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», визначеними та погодженими начальником відділу Ю.Б. Ярема. Завдання включали: 1) забезпечення розвитку інформаційних зв`язків між судом та відвідувачами суду, органами державної влади, підприємствами, установами та організаціями, засобами масової інформації, сприяння формуванню об`єктивного уявлення про суд. Ключові показники : розроблення та затвердження головою суду комунікаційної стратегії Львівського апеляційного суду на 2019-2021 роки. Строк виконання: березень 2019; 2) налагодження та підтримка контактів з органами державної влади, підприємствами, установами та організаціями, засобами масової інформації. Ключові показники: дослідження матеріалів та підготовка проектів текстів статей для розміщення їх на Інтернет-ресурсах; направлення в ЗМІ прес-релізів та копій офіційних документів, анонсування подій і заходів, програм і планів суду за попереднім погодженням із керівництвом суду. Строк виконання: протягом 2019 року; 3) розробка за погодженням із керівництвом суду планів заходів щодо оперативного інформування громадськості та ЗМІ стосовно розгляду резонансних справ. Ключові показники: проведення акредитації представників ЗМІ в суді під час розгляду резонансних судових справ; забезпечення інформаційного наповнення офіційного веб-сайту суду з питань розгляду резонансних судових справ. Строк виконання: протягом 2019 року; 4) проведення аналізу стану висвітлення діяльності суду в засобах масової інформації. Ключові показники : проведення моніторингу матеріалів преси, радіо і телебачення, що торкаються діяльності суду, здійснення оперативного реагування на виступи, повідомлення про суд (спростування, підтвердження або уточнення інформації). Строк виконання: протягом 2019 року.

В результаті оцінювання результатів виконання ОСОБА_1 вищевказаних завдань в 2019 році, безпосереднім керівником ОСОБА_2 , були виставлені наступні бали: за завдання № 1 виставлено оцінку 1 бал; за завдання № 2 виставлено оцінку 2 бали; за завдання № 3 виставлено оцінку 1 бал; за завдання № 4 виставлено оцінку 2 бали, що підтверджується результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік.

Середній бал за виконання вказаних завдань склав 1,5 бала, у зв`язку із чим у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 була виставлена «негативна» оцінка.

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 05.11.2019 № 05.16/38/2019 затверджено Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому Позивачу виставлена негативна оцінка.

Не погоджуючись з негативним результатом оцінювання, 05.11.2019 Позивач подала на ім`я керівника апарату Львівського апеляційного суду Літенець Л. Г. скаргу, в якій просила створити комісію для перевірки викладених у скарзі фактів та скасувати висновок в частині оцінювання результатів її службової діяльності.

Наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 08.11.2019 № 05.16/40/2019, для перевірки фактів викладених у скарзі ОСОБА_1 , створено комісію у складі: голови комісії ОСОБА_7 , членів комісії: ОСОБА_8 , Хархаліс Л.Г., Кацюби О.В., та ОСОБА_3 . За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 та із врахуванням висновку комісії, наказом керівника апарату суду від 25.11.2019 № 05.16/45/2019 скасовано Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату суду, затверджений наказом від 05.11.2019 № 05.16/38/2019, у частині оцінювання результатів службової діяльності Позивача.

Відповідно до п. 50 Типового порядку у разі прийняття рішення про скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця щодо цього державного службовця повторно проводяться такі етапи оцінювання: визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку. Зазначені етапи оцінювання проводяться: не пізніше одного місяця після прийняття рішення про скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності.

26.11.2019 наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду № 05.16/47/2019 визначення результатів виконання завдань ОСОБА_1 призначено у грудні 2019 року. Проведення оціночної співбесіди призначено на 12.12.2019, безпосередньому керівнику ОСОБА_2 визначено подати оформлену форму щодо результатів виконання завдань до відділу управління персоналом до 18.12.2019.

10.12.2019 позивачем подано звіт про виконання завдань за 2019 рік та заповнено форму про виконання завдань державним службовцем.

12.12.2020 співбесіда не відбулась, оскільки Позивач наполягала на участі в ній її адвоката, а відповідно до Типового порядку та Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Львівського апеляційного суду оціночна співбесіда проводиться безпосереднім керівником структурного підрозділу з державним службовцем, участь третіх осіб виключена. У п. 4 Типового порядку зазначений вичерпний перелік учасників оцінювання, участь адвоката чи представника державного службовця під час оцінювання не передбачена.

16.12.2019 о 14 год.14 хв. заступник начальника загального відділу канцелярії ОСОБА_4 зареєструвала за № 904/19 службову записку начальника відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_2 для ОСОБА_1 . У службовій записці повідомлялося, що оскільки 12.12.2019 співбесіда не відбулася, то проведення оціночної співбесіди з метою визначення результатів виконання ОСОБА_1 завдань та ключових показників призначено на 15.00 год. 16.12.2019.

У доповідній записці ОСОБА_4 від 17.12.2019 № 916/19 зазначено, що передати ОСОБА_1 службову записку не видалося можливим, оскільки до 14 год. 40 хв. 16.12.2019 двері кабінету № 76, де було робоче місце ОСОБА_1 , були зачинені. Зі стаціонарного телефону НОМЕР_1 близько 14 год. 50 хв. ОСОБА_4 зателефонувала на мобільний телефон ОСОБА_1 НОМЕР_2 , який отримала у відділі управління персоналом, та повідомила про надходження на її ім`я службової записки щодо проведення оціночної співбесіди 16.12.2019 о 15 год. 00 хв. в кабінеті № 56.

У доповідній записці ОСОБА_4 від 17.12.2019 № 916/19 вказано, що Позивач отримала службову записку в загальному відділі-канцелярії 16.12.2019 о 16 год. 08 хв.

Суд приходить до висновку, що у зв`язку із відсутністю позивача на робочому місці та будучи повідомленою про час оціночної співбесіди по телефону, свідчить про те, що остання ухилилась отримати службову записку і пройти співбесіду. На вимогу безпосереднього керівника провести співбесіду у будь-який час позивач відмовилась, оскільки не погодилась брати у ній участь за відсутності свого адвоката. У період з 17.12.2019 по 16.01.2020 ОСОБА_1 перебувала на лікуванні, що підтверджується копіями листків непрацездатності Серія АДУ №214835, №185466, що не оспорюється сторонами.

Суд приходить до висновку, що Позивач двічі відмовилася від участі в оціночній співбесіді і відповідно від можливості надати усні пояснення про виконані завдання і ключові показники.

Відповідно до абз. 2 п. 37 Типового порядку у зв`язку з повторною неявкою Позивача для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводилося безпосереднім керівником без оціночної співбесіди, з урахуванням поданих 10.12.2019 Позивачем заповненого бланку в частині досягнутих результатів виконаних завдань за 2019 рік та звіту.

В результаті оцінювання результатів виконання ОСОБА_1 вищевказаних завдань в 2019 році, безпосереднім керівником ОСОБА_2 , були виставлені наступні бали: за завдання № 1 виставлено оцінку 1 бал; за завдання № 2 виставлено оцінку 1 бал; за завдання № 3 виставлено оцінку 2 бали; за завдання № 4 виставлено оцінку 1 бал, що підтверджується результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік.

Середній бал за виконання вказаних завдань склав 1,25 бала, у зв`язку із чим у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 була виставлена «негативна» оцінка. В обґрунтуванні підсумкової оцінки зазначено, що завдання виконані частково, результати носять епізодичний характер, переважно такі були досягнуті державним службовцем з порушенням строків та залученням інших працівників відділу, та не могли бути використані через необхідність доопрацювання.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 затверджений наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду від 20.12.2019 № 05.16/52/2019.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає за необхідне зазначити про те, що установлена легітимна мета дій відповідача щодо питання оцінювання результатів службової діяльності здійснюється безпосередніми керівниками за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів виконаних завдань.

Вмотивованість кожного критерію та його елементів з урахуванням внутрішнього переконання керівника у цілому закон не передбачає, оскільки це є способом прийняття рішення, тобто, способом реалізації владних управлінських функцій.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчиняти конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Оцінка критеріїв компетентності, професійності, яка має на меті визначення здатності державного службовця виконувати посадові обов`язки, покладена на керівника установи (безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу) і ґрунтується на засадах рівноправності та співпричетності у прийнятті рішення. Повноваження керівника стосовно виставлення балів та загальної оцінки службової діяльності і є дискреційними та виключною компетенцією.

Тобто, визначення якості виконання позивачем визначених їй завдань і виставлення відповідних балів оцінки по кожному завданню окремо є дискреційними повноваженнями його безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу.

Приймаючи рішення по суті спору, суд також враховує те, що з приводу можливості оцінки судами актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зробив правовий висновок, згідно з яким у таких випадках судовий контроль є обмеженим.

Зокрема, ЄСПЛ указав, що за загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

У межах спірних правовідносин висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» або «В», в якому позивачу виставлена негативна оцінка, є обґрунтованим і доведеним відповідачем. Оцінювання результатів службової діяльності позивача правомірно проведено відповідачем згідно з вимогами Закону №889-VIII та Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640.

Преміювання позивача протягом 2019 року, відсутність дисциплінарних проваджень не невілює встановлених критеріїв визначення балів та не позбавляє відповідача у межах спірних правовідносин права виставити позивачу негативну оцінку у висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» або «В».

Оскільки оцінювання результатів виконання визначених Позивачу завдань відбулось у повній відповідності із нормами чинного законодавства та з урахуванням всіх необхідних для цього обставин, то звільнення ОСОБА_1 було здійснене на виконання імперативної норми ч. 6 ст. 44 Закону України «Про державну службу».

Відповідно до ч. 5 ст. 87 цього Закону наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Так, згідно з наказом керівника апарату суду від 26.12.2019 № 05.13/225/2019 ОСОБА_1 наказано звільнити із займаної посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність. Копія наказу відправлена Позивачу поштою згідно з супровідним листом від 26.12.2019 № 05.21/6/2019 (трек-номер відправлення 547). Відправлення повернуто на адресу суду 04.02.2020. у зв`язку із закінченням терміну зберігання, оскільки двічі не було вручене під час доставки Позивачу.

Відповідно до наказу від 20.01.2020 № 05.27/6/2020 ОСОБА_1 вважається звільненою із займаної посади 20.01.20 у перший робочий день виходу після тимчасової непрацездатності.

Начальник відділу управління персоналом Михайляк Н. С. у телефонному дзвінку з номера телефону НОМЕР_3 на мобільний номер ОСОБА_1 НОМЕР_2 повідомила Позивача про те, що згідно з переданих нею листків тимчасової непрацездатності 20.01.2020 є першим робочим днем, а відповідно до раніше надісланого наказу керівника апарату суду від 26.12.2019 № 05.13/225/2019 «Про звільнення» перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, є днем звільнення, про що видано наказ від 20.01.2020 № 05.27/6/2020. Копія наказу надіслана на поштову адресу Позивача (трек-номер відправлення 130). Позивача повідомлено про необхідність: подати документ про причини відсутності на робочому місці 20.01.2020; прибути за трудовою книжкою у відділ управління персоналом суду; подати декларацію відповідно до ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше 20 робочих днів.

Інформація, передана у телефонному дзвінку, зафіксована у телефонограмі від 20.01.2020 № 05.28/1/2020.

У телефонному дзвінку від 28.01.2020 ОСОБА_5 повторно повідомила Позивача про необхідність прибути за трудовою книжкою та подати декларацію. Телефонограма від 28.01.2020 № 05.56/2/2020.

З огляду на викладене, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який затверджений наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.16/52/2019 від 20.12.2019 в частині, що стосується головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.16/52/2019 від 20.12.2019 року про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.13/225/2019 від 26.12.2019 року про звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.276/2019 від 20.01.2020 про визначення дати звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 є безпідставними та необґрунтованими і у їх задоволенні слід відмовити.

Щодо позовної вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (частина друга статті 235 Кодексу законів про працю України).

Оскільки за наслідками судового розгляду суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який затверджений наказом керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.16/52/2019 від 20.12.2019 в частині, що стосується головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики Пержило О.Є.; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.16/52/2019 від 20.12.2019 року про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.13/225/2019 від 26.12.2019 року про звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики Пержило О.Є.; визнання протиправним та скасування наказу керівника апарату Львівського апеляційного суду №05.276/2019 від 20.01.2020 про визначення дати звільнення головного спеціаліста (із забезпечення зв`язків із засобами масової інформації) відділу кодифікації, статзвітності та узагальнення судової практики Пержило О.Є. відповідно стягнення з Львівського апеляційного суду на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу є безпідставним та необґрунтованим та у задоволенні даної позовної вимоги також слід відмовити.

Стосовно позовної вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 1 100 000 грн, суд зауважує, що відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Згідно з статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

За умови не доведення позивачем протиправності дій відповідача у межах заявлених позовних вимог у даній справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог про стягнення моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (статті 90 КАС України).

Згідно пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v.Finland» від 27.09.2001 року рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того, судом враховується, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й відрізних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що оскаржувані рішення прийняті відповідачем на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Тому у задоволенні позову належить відмовити.

Відповідно до ст. 139 КАС України підстави для відшкодування судових витрат у справі відсутні.

Керуючись ст. ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України, суд

Вирішив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 21 грудня 2020 року.

Суддя Гулкевич І.З.