Справа № 260/764/20
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

21 грудня 2020 рокум. Ужгород№ 260/764/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі судового засідання Петрус К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,

відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, представник не з`явився,

заявник: Старший державний виконавець відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Закарпатській області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Федорчак М.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву державного виконавця про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, яким просить суд визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській щодо зменшення основного розміру призначеної пенсії з 83% до 70% сум грошового забезпечення починаючи з 01.01.2018 року; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській здійснити перерахунок та виплату призначеної пенсії в основному розмірі 83% сум грошового забезпечення починаючи з 01.01.2018 року з урахуванням проведених виплат; стягнути судові витрати.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено, визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області щодо зменшення основного розміру пенсії за вислугу років ОСОБА_1 з 83% до 70% сум грошового забезпечення, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 83% сум грошового забезпечення, та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум з 01 січня 2018 року та стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України Закарпатської області сплачений судовий збір у розмірі 840,80 грн.

14 вересня 2020 року Закарпатським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист у даній справі в частині зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 83% сум грошового забезпечення та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум з 01 січня 2018 року.

26 листопада 2020 року державний виконавець Федорчак М.Б. надіслав до суду заяву про зміну порядку і способу виконання рішення суду, в якій просив змінити порядок і спосіб виконання рішення в частині зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області здійснити виплату ОСОБА_1 пенсії на стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області на користь ОСОБА_1 нараховану заборгованість по пенсії у сумі 16340,97 грн.

Подана заява аргументована тим, що на виконанні у державного виконавця перебуває виконавчий лист по справі №260/764/20. На підтвердження виконання рішення суду боржником повідомлено про проведення перерахунку пенсії стягувача за вказаний у рішенні суду період, а різницю пенсії за минулий час у сумі 16340,94 грн. обліковано та буде виплачено після надходження коштів з Державного бюджету України. Отже, державним виконавцем встановлено не виконання рішення суду в повному обсязі. Разом з тим, згідно з правовою позицією Верховного Суду невиконання судового рішення управлінням ПФУ в частині виплати грошових коштів за відсутності відповідного фінансового забезпечення не може вважатися невиконанням судового рішення без поважних причин. Отже, накладення штрафу у такому випадку жодним чином не захищає право особи на отримання бюджетних коштів. Звернув увагу суду на те, що за рішенням немайнового характеру у державного виконавця відсутні повноваження щодо винесення постанови про арешт коштів та безспірне списання таких. Вважає, що вказані обставини істотно ускладнюють виконання рішення, що є підставою для зміни способу і порядку його виконання.

02 грудня 2020 року на електронну пошту Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача, в якій подану державним виконавцем заяву підтримав в повному обсязі та просив розглянути таку без його участі.

04 грудня 2020 року Головне управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області подало до суду пояснення щодо вищезгаданої заяви державного виконавця про зміну порядку і способу виконання рішення суду, відповідно до змісту яких проти задоволення такої заперечило.

Зокрема, зазначило, що державного виконавця було проінформовано про процедуру виконання рішення суду у даній справі, передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649. Звертає увагу суду, що згідно з нормами Бюджетного кодекс України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Так, органи Пенсійного фонду України фінансують вказані у рішенні суду види пенсійних виплат за рахунок коштів Державного бюджету, реалізуючи бюджетну програму КПКВК 2506020 у межах виділених коштів. При цьому головним розпорядником коштів за цією програмою є Міністерство соціальної політики України.

Відповідач вважає, що невиконання рішення суду в частині виплати грошових коштів за відсутності відповідного фінансового забезпечення не може вважатися невиконанням такого без поважних причин.

Крім того, зазначив, що у той же час норми КАС України передбачають можливість зміни способу виконання рішення без зміни змісту самого рішення, однак при зміни способу виконання рішення суду у справі №260/764/20 у зазначений у заяві спосіб буде змінено рішення по суті, з виходом при цьому за межі позовних вимог та вирішення питання, яке не було предметом дослідження судом при розгляді справи.

Заявник та позивач в судовому засіданні підтримали заявлене клопотання про зміну порядку і способу виконання рішення та просили суд таке задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засідання був попереджений належним чином.

Відповідно до ч.3 ст.378 КАС України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Розглянувши подану державним виконавцем заяву, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст.378 КАС України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

При цьому під способом виконання рішення слід розуміти визначену судовим рішенням послідовність і зміст вчинення виконавчих дій виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та порядок здійснення захисту прав і свобод стягувача.

Відповідно до ч.3 ст.378 КАС України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, під зміною способу і порядку виконання рішення розуміється прийняття судом нових заходів, спрямованих на реалізацію судового рішення в разі неможливості його виконання у порядку і спосіб, раніше встановлений судом.

Суд вважає, що механізм зміни способу і порядку виконання рішення може бути застосовано у виключних випадках у разі, якщо іншим чином забезпечити належне виконання такого є неможливим. При цьому у випадку обрання такого процесуального засобу суд не може змінити зміст самого рішення.

Таким чином, при вирішенні питання можливості зміни способу виконання судового рішення необхідно з`ясувати чи не призведе таке до зміни первісно обраного позивачем способу захисту своїх прав та інтересів.

Як вбачається із резолютивної частини рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 року, суд зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 83% сум грошового забезпечення, та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум з 01 січня 2018 року.

Тобто, рішенням суду встановлено спосіб виконання судового рішення шляхом зобов`язання відповідача вчинити певні дії. При цьому зміст вказаного рішення суду повністю відповідав обраному позивачем способу захисту порушеного суб`єктом владних повноважень права та, на думку суду, повинен був забезпечити ефективне його відновлення.

Разом з тим, зміна способу виконання рішення суду у спосіб, зазначений державним виконавцем, змінить суть зазначеного рішення, оскільки при його прийнятті судом не досліджувалися питання визначення конкретного розміру суми, що підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 .

Крім того, суд зауважує, що положеннями ч.3 ст.33 Закону України Про виконавче провадження державному виконавцю надано право на звернення до суду із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення виключно за заявою сторін або з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень від 05.06.2012р. №4901-VI, цей Закон встановлює гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження", та особливості їх виконання.

Згідно з ч.2 ст.2 Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є, зокрема, державний орган.

Однак рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 30.04.2020р. стосувалося зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області вчинити певні дії. Отже, на таке рішення не розповсюджуються гарантії, передбачені Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень.

Тому суд вважає, що в державного виконавця не було підстав для звернення з власної ініціативи до суду із заявою про зміну порядку і способу виконання рішення у справі №260/764/20.

Отже, провівши правовий аналіз зазначених державним виконавцем обставин крізь призму законодавчих норм, що регулюють порядок зміни способу та порядку виконання рішення, суд дійшов висновку, що така задоволенню не підлягає.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 205, 229, 248, 256, 378 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви державного виконавця про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк