Справа № 160/12589/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2020-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
1. 07.10.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2: ДПС України, в якому позивач просять суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.07.2020 року за №1712447/32470804 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №3 від 31.05.2020 року, подані Товариством з обмеженою відповідальністю ФОРЕСТ фактичною датою їх подання.
2. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 07.10.2020 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
3. Ухвалою суду від 08.10.2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2: ДПС України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст.160, 161 КАС України.
4. Позивачем у строк визначений в ухвалі суду від 08.10.2020 року усунуті недоліки позовної заяви.
6. Ухвалою суду від 02.11.2020 року також було витребувано у відповідача 1, належним чином засвідчені копії доказів по справі, а саме:
- рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.07.2020 року за №1712447/32470804 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року;
- податкову накладну № 3 від 31.05.2020 року;
- квитанції №№1,2;
- повідомлення товариства, разом із додатками;
- скарга товариства від 14.07.2020 року;
- рішення за результатами розгляду скарги від 22.07.2020 року та інші наявні докази щодо суті спору.
8. За приписами статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
9. Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
10. У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
11. Отже, рішення у цій справі приймається судом 24.12.2020 року, тобто у межах строку, встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
12. Позивач зазначив про те, що відповідно до приписів п.201.10. ст.201 Податкового кодексу України товариство за наслідками господарських операцій з ПрАТ «ЕРЛАН» складено податкову накладну №3 від 31.05.2020 року, яку було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
13. Позивачем отримано від відповідача 1 Квитанцію №1 від 18.06.2020 року, відповідно, до якої податкову накладну від 31.05.2020 року №3 прийнято, реєстрація зупинена із зазначенням «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 31.05.2020 року №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 77.39, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».
14. На виконання п. 56.23, ст. 56 ПК України позивачем направлено до податкового органу повідомлення від 01.07.2020 року разом із поясненнями та копіями документів щодо податкової накладної /розрахунку коригування, реєстрацію якої було зупинено, які на думку товариства, є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
15. Таким чином, на думку товариства, ними були надані усі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення та дотримання вимог законодавства по зазначеній вище податковій накладній при здійсненні господарських операцій.
16. Однак, 08.07.2020 року Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, було прийнято рішення №1712447/32470804, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року.
17. У якості підстави для такого рішення зазначено «ненадання платником податку копій документів первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання та транспортування.
19. Позивач вважає, що зупинення контролюючим органом реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних безпідставними та незаконним, а Рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1712447/32470804 від 08.07.2020 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року є безпідставним необґрунтованим, як нормативно, так і документально, а тому є незаконним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із цим позовом.
III. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 1
20. Відповідач 1 просить відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись, на те, що на їх думку визначені підстави в рішенні комісії для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є правомірними, а рішення є таким, що прийняте відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку, а вимоги позивача є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
21. Відповідач також вказує, що вимоги позивача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну є необґрунтованими.
22. За вказаних підстав, відповідач 1 просить відмовити у задоволенні позову товариства.
ІV. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 2
24. Цією ухвалою суду відповідачеві 2 було надано строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
25. Ця ухвала була направлена на адресу відповідача 2.
26. Однак, станом на 24.12.2020 року від відповідача 2 відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, до суду не надано.
27. Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
28. Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
29. Таким чином, відповідач не скористався своїм правом, передбаченим положеннями КАС України, відзив на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, до суду не надав, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами.
V. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
30. Дослідивши матеріали справи, встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРЕКС» є юридичною особою приватного права, що було створено 14.05.2003 року.
32. Позивач перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС в Дніпропетровський області.
33. Згідно до відомостей Єдиного державного реєстру видами діяльності, що здійснюються позивачем є:
код КВЕД 46.90 - Неспеціалізована оптова торгівля (основний);
код КВЕД 46.21 - Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин;
код КВЕД 46.34 - Оптова торгівля напоями;
код КВЕД 77.39 - Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.;
код КВЕД 46.69 - Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням;
код КВЕД 77.11 - Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів
34. Для здійснення господарської діяльності ТОВ «ФОРЕКС» орендує офісне приміщення у ПРАТ «ЕРЛАН» (код ЄДРПОУ - 24616119) відповідно договору №28/18 від 01.04.2018 року Оплата за оренду нерухомого майна Товариство здійснюється грошовими коштами шляхом безготівкового зарахування на рахунок орендодавця.
35. ТОВ «ФОРЕКС»-ОРЕНДОДАВЕЦЬ в рамках основної господарської діяльності 27 серпня 2007 року уклало Договір оренди за №73 з ПРАТ «ЕРЛАН» - ОРЕНДАР ( код ЄДРПОУ - 24616119).
36. На виконання умов вищевказаного договору відповідно Акту прийому-передачі №1 від 28.02.2008 року передано в оренду систему самонесучих стелажів.
37. Загальна вартість наданих послуг оренди на адресу ПРАТ «ЕРЛАН», відповідно умов договору, за травень 2020 року склала - 34 680, 00 грн у т. ч. ПДВ - 5 780,00 грн, що підтверджено Актом надання послуг від 31 травня 2020 року.
38. На підставі Акту надання послуг від 31.05.2020 року та відповідно вимог до ст. 187 ПКУ були визначені податкові зобов`язання з ПДВ та складено податкову накладну №3 від 31.05.2020 року на загальну суму - 34 680,0 грн. в т.ч. ПДВ- 5 780,0 грн за номенклатурою: «оренда системи самонесучих стелажів» код ДКПП 77.39 обсяг постачання - 28 900 грн та ПДВ - 5 780,0 грн та надіслано на реєстрацію до Державної податкової служби.
39. Отже, відповідно до приписів п.201.10. ст.201 Податкового кодексу України ТОВ «ФОРЕКС» було складено податкову накладну № 3 від 31.05.2020 року та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
41. На виконання п. 56.23. ст. 56 ПК України позивачем направлено до податкового органу, відповідача 1, повідомлення від 01.07.2020 року про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних /розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено по податковій накладній №3 від 31.05.2020 року з поясненнями та додатковими документами щодо підтвердження здійснення господарських операцій.
42. Згідно матеріалів справи, позивачем 01.07.2020 року разом з Повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної №3 від 31.05.2020 року надало скан-копію митної декларації за № 110000001/7/139966 від 28.09.2007 року, яка підтверджує придбання ТОВ «ФОРЕКС» обладнання - систему самонесучих стелажів, яку в майбутньому було надано в оренду. Також, товариством було надано акт введення в експлуатацію системи самонесучих стелажів.
43. Наявність обладнання на балансі ТОВ «ФОРЕКС» підтверджується даними фінансової звітності, зокрема значення рядка 1010 форми №1 «Баланс» (Звіт про фінансовий стан) станом на 31.03.2020 року складає - 370138,3 тис. грн. Форму №1 «Баланс» подано до контролюючого органу у складі податкової декларації з податку на прибуток за 1 квартал 2020 року та фінансовій звітності за 1 квартал 2020 року.
44. Наявність у даному складі системи виїзних стелажів підтверджено витягом аналітичного обліку за бухгалтерським рахунком 104 «Машини та обладнання».
45. Для виключення будь-якого роду непорозумінь - різниці балансової вартості системи виїзних стелажів між даними акту введення в експлуатацію та значенням на рахунку 104 за 1 квартал 2020 року у сумі 20 537 960,17 грн, пояснюється фактом проведення дооцінки основних засобів на підприємстві у 2014 році.
46. Наявність зазначеної податкової різниці підтверджується даними інвентаризації станом на 01.04.2011 рік, проведеної відповідно вимог з метою визначення балансової вартості об`єктів основних засобів відповідно розд. III ПК України.
47. Зокрема, для цілей податкового обліку з балансової вартості основних засобів виключено суму дооцінки таких об`єктів, проведеної після 1 січня 2010 року що обліковується в бухгалтерському обліку - п. 6 підрозділу 4 розділу XX «Перехідних положень» ПК України.
48. Отже, на думку позивача, товариством були подані всі належні документи для підтвердження реальності здійснення операцій по податковій накладній №3 від 31.05.2020 року, тобто позивачем були надані документи про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрацію, якої зупинено, пояснення та копії документів, пов`язаних з діяльністю товариства.
49. 08.07.2020 року Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, було прийнято рішення №1712447/32470804, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року.
50. Відповідно до вказаного рішення підставою для відмови в реєстрації податкової накладної було ненадання платником податку копій документів первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання та транспортування.
51. Не погодившись з рішенням відповідача 1, Товариством була подана скарга у порядку ст. 56 ПК України від 14.07.2020 року.
53. Не погодившись з рішенням податкового органу №1712447/32470804 від 08.07.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року, позивач звернувся до суду із цим позовом із посиланням на протиправність прийнятого відповідачем 1 рішення.
54. Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить із такого.
VI. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ
55. Відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
56. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
57. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
58. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
59. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
60. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
61. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
62. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
63. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
64. Відповідно до вимог п.201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
65. На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21 лютого 2018 року №117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.
66. Згідно з вимогами п.3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 177), Податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/ розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 400 тис. гривень; одночасно значення показників D та P, розрахованих у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < Pм х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
67. Згідно з вимогами п. 4 Порядку № 177 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.
68. Згідно п. 5 Порядку № 177, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
69. Згідно з вимогами п.п. 6 та 7 Порядку № 177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
70. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
71. Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:
1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;
2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.
72. Слід вказати, що положення пунктів 6 та 7 Порядку № 177 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.
73. Згідно з вимогами п. 10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
74. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
75. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
76. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
79. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв.
80. Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв.
81. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
82. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.
83. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
84. Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.
VII. ОЦІНКА СУДУ
85. Дослідивши матеріали справи, встановлено, що реєстрація податкової накладної №3 від 31.05.2020 року була зупинена через те, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 77.39, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
86. Відповідно до п.п.2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку (Лист Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21 березня 2018 року) податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).
87. Згідно з п. 7 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
88. Крім того, відповідно до п.13 зазначеного Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
89. Проте, зі змісту Квитанцій вбачається, що відповідачем не дотримано вимоги п.13 зазначеного Порядку №117 та не вказано: розрахованих показників критерію, якому на думку відповідача відповідає позивач; та конкретної пропозиції щодо переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
90. У Квитанції №1 лише запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію.
91. Також, положеннями п. 7 Порядку №117 чітко визначено умови зупинення реєстрації ПН/РК, це: відповідність критеріям (а не критерію) ризиковості здійснення операції, крім ПН/РК, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку. Тобто повинна мати місце сукупність ризикових умов; ступені ризиків мають бути достатніми для зупинення реєстрації.
92. Зупинення реєстрації ПН/РК за вказаних Критеріїв ризиковості здійснення операцій відбувається у разі одночасного дотримання трьох умов: обсяг постачання дорівнює або перевищує товарні залишки; переважання в такому залишку (більше 75 %) товарів з кодами згідно з УКТЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС; відсутність товару/послуги у Таблиці даних платника податку.
93. Також, встановлено, що у квитанції про зупинення від 18.06.2020 року не зазначено, якій саме вимозі п.1 Критерії ризиковості відповідає податкова накладна із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.
94. Отже, контролюючим органом порушено принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, оскільки пунктом 13 Порядку №117 прямо встановлено обов`язок контролюючого органу зазначити конкретний виду критерію.
95. Відповідачем 1 не надано доказів, з яких можливо встановити обставини через які відповідач дійшов висновку про відповідність податкової накладної критеріям ризиковості платника податку.
96. Слід також зазначити, що пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків №959 містить у собі визначення різних обставин встановлення ризиковості платника податків: платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:
- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);
- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;
- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);
- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
97. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
98. Таким чином, податковий орган був зобов`язаний у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чітко вказати не тільки на конкретний вид критерію, який встановлений п. 1 Критеріїв, а і на відповідне рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників.
99. Крім того, податковим органом, також не надано суду ні самого протоколу засідання Комісії, ні переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, ні матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку.
100. При цьому, пунктами 6 та 7 Порядку № 117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
101. З аналізу змісту вказаних норм вбачається, що підставами для зупинення реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування є така відповідність:
1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;
2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.
102. Отже, положення зазначених пунктів Порядку № 117 є чіткими і не припускають неоднозначне трактування обов`язків контролюючих органів.
103. Разом з тим, реєстрація поданої позивачем податкової накладної зупинена, як зазначено в квитанціях, через те, що "ПН/РК відповідає вимогам п. 1 "Критеріїв ризиковості платника податку".
104. Тобто, податковим органом застосовано критерії ризиковості платника податку до податкової накладної, а не до платника податку - позивача, що свідчить про те, що контролюючим органом реєстрацію податкової накладної зупинено з підстав, які не передбачені Порядком № 117.
105. Крім того, як встановлено судом, що не заперечується учасниками справи, позивачем, у спосіб визначений Порядком №117, було направлено контролюючому органу пояснення та копії первинних документів на підтвердження господарських операцій.
106. Отже, судом під час розгляду справи встановлено, що позивачем подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, щодо якої заявлені позовні вимоги. Податковим органом за наслідками проведеного моніторингу встановлено відповідність податкової накладної, у тому числі, вимогам п.1 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Позивачем надані пояснення та копії первинних документів, складених під час здійснення відповідних господарських операцій, що підтверджено матеріалами справи, та не заперечується учасниками справи.
107. Також, встановлено, що підставою для відмови в реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року податковим органом зазначено про ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання та транспортування.
108. При цьому, в оскаржуваному рішенні не наведено обґрунтувань причин відмови в реєстрації податкової накладної. Податковим органом в оскаржуваному рішенні не зазначено, що саме стало підставою для винесення вказаного рішення, не вказано, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
109. Відповідачем 1 було прийнято рішення №1712447/32470804 від 08.07.2020 року, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року.
110. Також, податковим органом, не було вказано, з яких підстав подані позивачем первинні документи щодо постачання/придбання товару/послуг, зберігання та транспортування, не прийняті або складені з порушенням законодавства, які вимоги законодавства порушено при складанні документів.
111. Отже, з урахуванням вищевикладеного відповідачем 1 не доведено, що оскаржуване рішення прийнято обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо.
112. Згідно з ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
113. Відповідно до частини 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
114. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1712447/32470804 від 08.07.2020 року, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року, прийнято не у спосіб визначений законом, а отже, є протиправним та підлягає скасуванню.
115. Щодо вимоги про покладення на Державну податкову службу України обов`язку зареєструвати податкову накладну №3 від 31.05.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає про таке.
116. Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
117. Згідно ч.4 ст.245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
118. У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
119. Тобто, законодавець передбачив обов`язок суду змусити суб`єкт владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
120. Як слідує зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 року під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
121. Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.
122. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова може.
123. Натомість, у цьому випадку суд не вважає повноваження відповідача, як дискреційні, оскільки відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд.
124. Згідно судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі Олссон проти Швеції від 24 березня 1988 року) запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.
125. Також, слід враховати правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 року у справі Рисовський проти України, в якому суд зазначив, що принцип належного урядування, зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.
126. Слід вказати, що відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини практика ЄСПЛ підлягає застосуванню судами як джерело права.
127. У цьому випадку, задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ДПС зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 05.03.2020 року є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
128. Відповідно до підпункту 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
129. При цьому, відповідно до пунктів 19 та 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1)прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2)набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до Державної фіскальної служби відповідного рішення суду).
130. У разі надходження до Державної фіскальної служби рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку № 1246).
131. Таким чином, для відновлення порушених прав позивача, суд вважає за необхідне, зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №3 від 31.05.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх фактичного отримання.
132. Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідачі суду не надали.
133. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги товариства є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
VIII. ВИСНОВКИ СУДУ
134. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
135. Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неунередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
136. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
137. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
138. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
139. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
140. Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
141. Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
142. Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, мас право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювати свої офіційні повноваження.
143. Зокрема Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
144. У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
145. Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
146. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
147. Отже, з урахуванням вищевикладеного, податковим органом не доведено правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, а тому, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1712447/32470804 від 08.07.2020 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, є протиправним та підлягає скасуванню, а порушене право позивача підлягає відновленню шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 31.05.2020 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС, датою її фактичного направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
148. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.
149. Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
150. Враховуючи наявність підстав для задоволення позовної заяви позивача, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі по 1051,00 гривень з кожного відповідача.
151. Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
152. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2: ДПС України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
153. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1712447/32470804 від 08.07.2020 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 31.05.2020 року.
154. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 31.05.2020 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС, датою її фактичного направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
155. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС частину судових витрат у розмірі 1051,00 гривень.
156. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФОРЕКС частину судових витрат у розмірі 1051,00 гривень.
160. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
161. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
162. Повний текст рішення складено 24.12.2020 року.

Суддя В.В Ільков