Справа № 300/2379/19
Суддя: Главач І.А.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" грудня 2020 р. справа № 300/2379/19
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
судді Главача І.А.,
за участю секретаря судового засідання Мельник О.Я.,
позивача не з`явився,
представника відповідача Мушинського В.Т.,
третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Колбаси С.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про знесення самочинно збудованого житлового будинку, -
ВСТАНОВИВ:
Державна архітектурно-будівельна інспекція України 04.12.2019 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить прийняти рішення про знесення самовільно здійсненого будівництва житлового будинку в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області.
Позовні вимоги мотивовані тим, що в ході проведення Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області встановлено факт виконання ОСОБА_1 будівництва житлового будинку без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 1 частини 1 статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, про що 16.04.2018 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано відповідача усунути виявлене порушення до 16.06.2018. Оскільки ОСОБА_1 в добровільному порядку не виконано вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.04.2018, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Ухвалою від 09.12.2019 Івано-Франківським окружним адміністративним судом відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 .
27.12.2019 третьою особою подано пояснення щодо позову. ОСОБА_2 заначила, що є власником земельних ділянок, сусідніх із земельною ділянкою, на якій зведено самочинне будівництво та мала намір побудувати садовий будинок, однак перешкодою стало незаконне самочинне будівництво ОСОБА_1 . Звернула увагу, що за результатами здійснення Головним управлінням Держгеокадастру в Івано-Франківській області заходів державного контролю встановлено, що ОСОБА_3 який є чоловіком ОСОБА_1 власника земельної ділянки, самовільно займає земельну ділянку комунальної власності, площею 0,0013 га шляхом встановлення кам`яного фундаменту житлового будинку та поряд з цим ОСОБА_3 знято та перенесено родючий шар грунту без спеціального дозволу на земельній ділянці площею 0,0037 га. Також зазначила, що відповідачем встановлено каналізаційні септики біля земельної ділянки, яка їй належить з порушенням санітарних норм та правил. Вказала, що відповідач вже тривалий час ігнорує, як вимоги припинення порушення її прав, так і законні вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю, та, очевидно, взагалі не має наміру приводити будівництво у відповідність до будівельних норм і правил, а тому даний об`єкт-житловий будинок в СТ «Механізатор» в с. Клузів підлягає знесенню (т.1, а.с. 74-77).
17.02.2020 третьою особою подано доповнення до пояснення, відповідно до яких ОСОБА_2 зазначила, що ОСОБА_1 допущено значні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві а також порушуються її права та інтереси про що в своїх неодноразових зверненнях вона заявляла до державних органів, в тому числі і до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за результатами розгляду яких було проведено позапланову перевірку та встановлено факт самочинного будівництва житлового будинку без дотримання державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві. Вказала, що виготовлення дозвільних документів є необхідною умовою до початку виконання будівельних робіт, що ОСОБА_1 на сьогоднішній день не виконано, тому наявні підстави для знесення самочинного будівництва (т.2, а.с. 7-16).
25.02.2020 позивачем подано відповідь на відзив від 21.02.2020 №108/1009-1-16, у якій представник позивача зазначила, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції, відсутня інформація щодо спірного об`єкта в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області (т.2, а.с. 59-61).
02.03.2020 представником позивача подано клопотання, згідно якого останній звертає увагу на вчинення ОСОБА_1 дій для отримання будівельного паспорта на об`єкт будівництва, зокрема, вказує, що 28.03.2020, за замовленням Угринівської ОТГ с. Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області Приватним архітектором ОСОБА_4 розроблено Детальний план території садибної забудови земельних ділянок садового товариства "Механізатор. Також 20.03.2020 планується провести громадські слухання щодо затвердження Детального плану території садибної забудови земельних ділянок садового товариства "Механізатор. Зазначає, що затвердження Детального плану території садибної забудови земельних ділянок садового товариства «Механізатор» дасть можливість ОСОБА_1 та ОСОБА_2 приватизувати частину земельної ділянки Угринівської ОТГ с. Клузів, що вирішить всі спірні позиції які є між ними. Також це дасть можливість відповідачу виконати умови припису - отримати необхідні дозвільні документи на будівництво (т.2, а.с. 63-64).
12.03.2020 ОСОБА_2 подано заперечення на клопотання, згідно якого остання зазначила, що виготовлений детальний план території садибної забудови земельних ділянок садового товариства «Механізатор» с.Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області є доцільним, але виготовлений не коректно, зі значними порушеннями щодо уточнення планувальної структури та функціональне призначення території, параметри забудови та інше що необхідно архітектором ОСОБА_4 взяти до уваги та усунути всі недоліки (т.2, а.с. 108-115).
22.06.2020 представником відповідача подано клопотанння, згідно якого останній зазначив, що в червні 2018 ОСОБА_1 подала до Відділу містобудування та архітектури Тисменицької районної державної адміністрації всі документи, необхідні для отримання будівельного паспорта, однак листом від 13.06.2018 №190 їй відмовлено у видачі будівельного паспорту без жодних пояснень (т.2, а.с. 219-221).
Також 22.06.2020 ОСОБА_2 подала доповнення до пояснень, згідно яких звертає увагу, що житловий будинок ОСОБА_1 збудований зі значним порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будіельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування проектної документації та порушує її права, а також внаслідок пошкодження несе небезпеку для її життя та здоров`я (т.3, а.с. 1-14).
26.10.2020 представником відповідача подано клопотання, згідно якого ОСОБА_5 зазначає, що на місці дороги, яка раніше проходила між земельними ділянками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 запроектовано дві окремі земельні ділянки, на підтвердження чого долучає копію рішення Угринівської сільської ради Об`єднаної територіальної громади сьомого демократичного скликання дванадцятої сесії від 30.09.2020 «Про затвердження детального плану території», яким затверджено детальний плат території садибної забудови земельних ділянок садового товариства «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області (т.3, а.с. 106).
30.10.2020 ОСОБА_2 подано заперечення на клопотання, згідно яких остання зазначила, що рішення Угринівської сільської ради Об`єднаної територіальної громади від 30.09.2020 «Про затвердження детального плану території» є упередженим та незаконним, оскільки вихідні матеріали та проектний план, план червоних ліній, які бралися до уваги щодо розроблення детального плану території є недопрацьованими, що має суттєве значення (т.3, а.с. 118-125).
Позивач явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, хоча повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового засідання.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечив щодо задоволення позову з підстав, наведених у відзиві та додаткових поясненнях. Просив у задоволенні позову відмовити.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 у судовому засіданні вказала про наявність підстав для задоволення позову. Вказала, що самочинне будівництво відповідачкою створює перешкоди у користуванні нею її власності. Просила позов задовольнити.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення представника відповідача, пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив наступне.
На підставі звернення ОСОБА_2 від 12.03.2018 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області 16.04.2018 та направлення від 28.03.2018 №190/1009/m.7/2018 здійснено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час ведення будівельних робіт, в результаті якої встановлено, що громадянка ОСОБА_1 здійснюється будівництво житлового будинку в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 1 частини 1 статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.
За результатами перевірки було винесено:
акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час ведення будівельних робіт від 16.04.2018 №190/1009/М.8/2018; (т.1, а.с.17-25);
протокол про адміністративне правопорушення від 16.04.2018 (т. 1, а.с.26-27);
припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.04.2018 (т.1, а.с.28).
Зазначеним приписом від 16.04.2018 зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлене порушення шляхом реєстрації дозвільних документів або привести земельну ділянку в попередній стан в термін двох місяців.
07.08.2018 головним інспектором будівельного нагляду Пташником Н.Р. на підставі направлення про проведення планового (позапланового) заходу від 26.07.2018 №686/1009/т.7/2018 проведено позапланову перевірку виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при здійсненні будівництва житлового будинку, про що складено акт планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 686/1009/т.8/2018, згідно якого з виїздом на місце зафіксовано факт відсутності забудовника на об`єкті (т.3, а.с. 31-38).
Також з 17.09.2018 по 25.09.2018 Головним інспектором будівельного нагляду Шимонівським А.В. проведено на підставі направлення про проведення планового (позапланового) заходу від 04.09.2018 № 846/1009/т.7/2018 позапланову перевірку виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при здійсненні будівництва житлового будинку. За результатами перевірки встановлено невиконання вимог припису від 16.04.2018, чим забудовником порушено норми статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (т.1, а.с 39-46).
Окрім цього, 04.10.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №174/1009/m.6/2008, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн (т.1, а.с.49-50).
Зазначені обставини, на думку позивача, є безумовною підставою для знесення самовільно здійсненого будівництва в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області за рахунок ОСОБА_1 , оскільки Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області вжито усіх передбачених законом заходів для усунення правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Вирішуючи даний спір суд виходив з таких мотивів та норм права.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2017 №3038-VI (далі Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до вимог статті 10 Закону України Про архітектурну діяльність від 20.05.1999 №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт було визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі Порядок №533), чинному на момент виникнення спірних правовідносин.
Пунктом 2 зазначеного Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Вказаним Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Так, відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктами 6, 7 Порядку №553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
Пунктом 16 зазначеного Порядку №533 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Виходячи з аналізу наведених правових положень, суд дійшов висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
З матеріалів справи вбачається, що 16.04.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва житлового будинку в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області
У ході перевірки встановлено порушення ОСОБА_1 пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, а саме встановлено факт виконання будівництва без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, про що було зафіксовано в акті від 16.04.2018 та видано припис про усунення виявлених порушень від 16.04.2018.
Відповідно до частин 1-2 статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Частиною 1 статті 25 Закону України Про основи містобудування встановлено, що особи, винні у: недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві; проектуванні об`єктів з порушенням затвердженої у встановленому порядку містобудівної документації; виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього; самовільній зміні архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації; недотриманні екологічних і санітарно-гігієнічних вимог, встановлених законодавством при проектуванні, розміщенні та будівництві об`єктів; прийнятті в експлуатацію об`єктів, зведених з порушенням законодавства, державних стандартів, норм і правил; наданні інформації, що не відповідає дійсності, про умови проектування і будівництва чи у необгрунтованій відмові надати таку інформацію, - несуть відповідальність, передбачену законом.
Відповідно до статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.
У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.
Разом з цим, відповідно до частин четвертої, сьомої статті 376 Цивільного кодексу України якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.
Отже, об`єкти будівництва є самочинними у випадках наявності однієї із вказаних умов: збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; збудовані або будуються без належно затвердженого проекту; збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Пунктом 22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 30.03.2012 №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" визначено, що під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.
Судом встановлено, що позивачем не підтверджено належними та допустими доказами факт ведення будівництва з істотним порушенням будівельних норм, зокрема, що таке порушення впливає на міцність чи безпечність будівлі.
Також з аналізу положень частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України вбачається, що для задоволення позову у цій справі необхідно наявність таких фактів як неможливість такої перебудови об`єкту, або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови, чого у даній справі не встановлено.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у зазначеній вище постанові зазначив, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
Верховний Суд у своїй постанові від 07.09.2018 по справі №813/6284/14 дійшов висновку, що знесення самочинного будівництва як крайня міра можливе за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами неможлива, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови, тобто, використані усі передбачені законодавством України заходи реагування.
Також суд звертає увагу, що Угринівською сільською радою Об`єднаної територіальної громади сьомого демократичного скликання дванадцятої сесії затверджено рішення від 30.09.2020 «Про затвердження детального плану території», яким затверджено детальний плат території садибної забудови земельних ділянок садового товариства «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області, яким на місці дороги, яка раніше проходила між земельними ділянками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 запроектовано дві окремі земельні ділянки (т.3, а.с. 106).
Що стосується доводів ОСОБА_2 , що самочинне будівництво, здійснене ОСОБА_1 в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області порушує її права та інтереси, то суд звертає увагу, що ОСОБА_2 не подано належних доказів щодо завдання їй шкоди безпосередньо самочинно збудованим об`єктом, а більшість доводів, наведених третьою особою не стосуються спірного об`єкта.
Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що будівництво житлового будинку в садовому товаристві «Механізатор» в селі Клузів Тисменицького району Івано-Франківської області вчинено ОСОБА_1 з порушення норм у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак застосування до неї зобов`язання щодо знесення такого будинку, будівництво якого розпочато без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є не співмірним заходом.
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що усунення порушень містобудівного законодавства можливо виключно шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва, тому такі вимоги про знесення є передчасними.
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.
Слід зазначити, що частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Так, згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994, серія A, №303-A, пункт 29).
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.
Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Під час розгляду справи позивач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і допустимих доказів, а відтак, не довів обґрунтованості своїх вимог.
За таких обставин, суд дійшов висновку про безпідставність заявлених вимог, тому адміністративний позов вважає таким, що не підлягає задоволенню.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про знесення самочинно збудованого житлового будинку - відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи:

позивач: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, адреса: б-р Лесі Українки, буд. 26, м. Київ, 01133, .

відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя Главач І.А.

Рішення складене в повному обсязі 22 грудня 2020 р.