Справа № 520/12811/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову в відстроченні виконання судового рішення

"17" грудня 2020 р. Справа № 520/12811/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевченко О.В.,

при секретарі - Куриленко Н.В.,

за участі представника відповідача (заявника) - Отрох А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача про відстрочення виконання судового рішення по справі за позовом Головного управління ДПС у Луганській області до товариства з обмеженою відповідальністю "ДОНСНАБ-АГРОТЕХНІКА" про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2020 представник відповідача подав до канцелярії суду заяву про відстрочення виконання судового рішення, в якому просив суд відстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.11.2020 року по даній справі строком на 1 рік, до 09.11.2021 року.

В обґрунтування вимог заяви відповідачем зазначено, що не дивлячись на отриманий за 9 місяців 2020 року прибуток, цього недостатньо для покриття збитків, розмір яких станом на 30 вересня 2020 року становить 6 674 млн. грн. Таким чином, наразі підприємство не має можливості погасити суму заборгованості.

В судовому засіданні представник відповідача (заявника) підтримав вимоги заяви, просив суд відстрочити сплату суми податкового бору на встановлений в заяві термін.

16.12.2020 року представником податкового органу надано до суду заперечення на заяву, в яких зазначив, що не вбачає підстав для її задоволення та відстрочення виконання судового рішення, зокрема тому, що за 9 місяців 2020 року підприємство отримало прибуток у сумі 1524 млн. грн., тобто у підприємства є кошти на погашення податкового боргу у сумі 79172,24 грн. та відповідно відсутні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення суду щодо стягнення податкового боргу у сумі 79172,24 грн., або роблять його неможливим.

Представник відповідача (заявника) в судовому засіданні підтримав свою позицію, викладену у заяві, просив суд її задовольнити у повному обсязі.

Представник податкового органу в судове засідання не з`явився, просив суд здійснювати розгляд заяви за його відсутності.

Заслухавши пояснення представника відповідача (заявника), дослідивши матеріали справи та зміст заяви про відстрочення виконання судового рішення, суд вважає, що відсутні підстави для її задоволення, виходячи з наступного.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.11.2020 року по справі №520/12811/2020 адміністративний позов Головного управління ДПС у Луганській області до товариства з обмеженою відповідальністю "ДОНСНАБ-АГРОТЕХНІКА" про стягнення податкового боргу задоволено. Стягнуто кошти з рахунків товариства з обмеженою відповідальністю "ДОНСНАБ-АГРОТЕХНІКА" (), у банках, обслуговуючих такого платника податків, в рахунок погашення податкової заборгованості в загальній сумі 79172 (сімдесят дев`ять тисяч сто сімдесят дві) грн. 24 коп.

Рішення набрало законної сили.

Судом встановлено, що станом на 17.12.2020 року несплачена сума податкового боргу підприємства за рішенням суду від 09.11.2020 року по справі №520/12811/2020 складає 79172,24 грн.

В обґрунтування вимог заяви відповідачем зазначено, що основним видом діяльності товариства є торгівля сільськогосподарською технікою та обладнанням. На даний час підприємство перебуває у скрутному економічному становищі. За фінансовими результатами 2019 року товариство отримало збитків на суму 12 672 млн. грн. За період першого півріччя 2020 року, розмір збитків скоротився до 988 тис. грн. Разом з тим, за фінансовими результатами діяльності за 9 місяців 2020 року, товариство має показник прибутку на рівні 1 524 млн. грн. Проте, не дивлячись на отриманий за 9 місяців 2020 року прибуток, цього недостатньо для покриття збитків, розмір яких станом на 30 вересня 2020 року становить 6 674 млн. грн. Таким чином, наразі підприємство не має можливості погасити суму заборгованості.

Крім того, згідно зі звітом із праці за IV квартал 2019 року облікова кількість штатних працівників становила 70 осіб. У відповідності до звіту із праці за III квартал 2020 року, облікова кількість штатних працівників зменшилась до 56 осіб. Враховуючи зазначене, спостерігається скорочення чисельності працівників товариства через скрутне економічне становище - збитки від господарської діяльності.

Частиною 1 статті 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Відповідно до ч.1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акта, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Підставою для застосування правил цієї норми є виняткові обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Таким чином, підставою для відстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Як зазначив Конституційний суд України у своєму Рішенні № 11-рп/2012 у справі "Шаповалов проти України" від 25 квітня 2012 року, «невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом».

Відповідачем не надано суду фактичних даних про вжиття дієвих заходів щодо покращення своєї фінансово-господарської діяльності, погашення наявної у нього заборгованості.

Суд звертає увагу, що згідно наданої роздруківки звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2020 року, згідно якого підприємство отримало прибуток за 9 місяців 2020 року, який склав 1 524 млн. грн.

Отже, надані підприємством документи не підтверджують наявності будь-яких об`єктивних обставин, що ускладнюють виконання рішення суду.

Згідно положень ч. 4,5 ст. 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Статтею 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, п. 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування .

Таким чином, норми статті 100 Податкового кодексу України (далі ПК України), які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 ПК України).

Відповідно до пункту 100.5 ПК України, підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 статті 100 ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин (далі - Перелік №1235).

Згідно розділу ІІ Переліку №1235, обставинами, що є підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника є форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), зазначені у частині другій статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" ( 671/97-ВР ), що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

Доказами, що підтверджують факт настання (існування) зазначених обставин, є: сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили); рішення Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затверджені Верховною Радою України.

Вказані норми повинні застосовуються, як при розгляді заяв платників податків про відстрочення податкового боргу контролюючим органом, так і при розгляді судом з урахуванням принципу надання переваги спеціальним нормам над загальними положеннями КАС України.

Слід зазначити, що у відповідній заяві про відстрочення виконання рішення суду, відповідачем не зазначено жодної з підстав, передбачених спеціальними нормами законодавства.

Натомість, відповідач надав звіт про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2020 року, згідно якого підприємство отримало прибуток за 9 місяців 2020 року, який склав 1 524 млн. грн. При цьому зазначив, що отриманого прибутку недостатньо для покриття збитків, розмір яких станом на 30.09.2020 року становить 6 674 млн. грн.

Суд звертає увагу на те, що збитковість діяльності підприємства, наявність є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб`єктом господарювання, а тому вказані обставини не є самостійними та достатніми підставами для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 12.03.2019 року по справі №809/927/14, від 24.01.2019 року по справі №813/3195/14.

Слід також зазначити, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.11.2020 року по справі №520/12811/2020 стягнуто з підприємства податковий борг у розмірі 79 172,24 грн., який є значно меншим, ніж отриманий прибуток підприємства за 9 місяців 2020 року, що складає 1 524 млн. грн.

Крім того, відповідач не надав пояснень того, яких заходів вживає підприємство для сплати боргу згідно рішення суду по даній справі, а також інших боргових зобов`язань, не повідомив суду, яким чином відстрочення виконання рішення суду сприятиме його виконанню після закінчення терміну відстрочення, а також яких заходів з моменту постановлення судового рішення та на даний час вживає підприємство для сплати цього боргу.

За таких обставин період невиконання рішення для позивача (стягувача) є надмірно тривалим, як "потерпілої сторони", що свідчить про недотримання справедливого балансу інтересів сторін у спорі. Відстрочення виконання рішення суду, в даному випадку, створює занадто та безпідставно привілейовані умови для відповідача (боржника) та нівелює сутність інституту виконання судового рішення як завершальної стадії судового процесу і обов`язковості судового рішення взагалі.

Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 25.10.2019 року по справі №2а-21501/09/0570.

Таким чином, з огляду на викладене вище, а також враховуючи заперечення представника податкового органу проти заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення відповідача про відстрочення виконання судового рішення по справі №520/12811/2020 строком на один рік.

Згідно положень частини 8 статті 378 КАС України, ухвалу суду за результатами розгляду питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись положеннями ст. ст. 241-243, 248, 256, 294, 295, 378, пп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача про відстрочення виконання судового рішення по справі №520/12811/2020 - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали виготовлено 22 грудня 2020 року.

Суддя О.В.Шевченко