Справа № 208/8493/19
Суддя: Подобєд О. К.
Дата ухвалення: 2020-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

№ 208/8493/19
№ 2-а/207/49/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Подобєд О.К.

за участю секретаря Онищенко Н.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Медведєвої Л.В.

відповідачки Вєркєєвої Г.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративний позов за заявою ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області - Вєркєєвої Ганни Анатоліївни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до державного інспектора з охорони навколишнього середовища Дніпропетровської області - Вєркєєвої Ганни Анатоліївни про скасування постанови про накладення відносно нього адміністративного стягнення.

Відповідно до поданої заяви позивач просить поновити строк оскарження постанови та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № № 09618, 09623 від 24.10.2019 року. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 24.10.2019 року відповідачка винесла постанову № 09618, 09623 згідно якої на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 765 грн. за скоєння ним адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 78, 188-5 КУпАП. Оскаржувана постанова винесена на підставі протоколів про адміністративне правопорушення № № 09618,09623 від 11.10.2019 року, які є єдиним та основним доказом в справі, під час прийняття постанови № № 09618,09623 від 24.10.2019 року. Позивач вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення відносно нього в розмірі 765 грн. за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 78,ст. 188-5 є неправомірною та такою, що підлягає скасуванню.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали заявлені вимоги в обґрунтування позову в повному обсязі та просили його задовольнити, посилаючись на неправомірність оскаржуваної постанови.

Відповідачка - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області - Вєркєєва Ганна Анатоліївна в судове засідання з`явилась просила в позові відмовити у повному обсязі вважає, оспорювана постанова є законною і обґрунтованою, складена у відповідності до вимог чинного законодавства, порушень прав позивача під час перевірки та складання матеріалів перевірки посадовими особами відповідача допущено не було.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідачку, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позивачу слід поновити строк оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, та скасувати постанову з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач працює на ТОВ «ПОЛІФОМ» на посаді начальника цеху з виробництва компонентів для піноліуретану.

Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області в період з 07.10.2019 року по 11.10.2019 року було проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛІФОМ».

11.10.2019 року відносно ОСОБА_1 було складено протоколи про адміністративне правопорушення на позивача за ч. 1 ст. 78 та ст. 188-5 КУпАП.

За наслідками складання яких винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 78 та ст. 188-5 КУпАП та накладено штраф у розмірі 765,00 грн.

Ч. 1 ст. 78 КУпАП передбачена відповідальність за викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади або недодержання вимог, передбачених наданим дозволом, інші порушення порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря або перевищення технологічних нормативів допустимого викиду забруднюючих речовин та нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел під час експлуатації технологічного устаткування, споруд і об`єктів, тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від п`яти до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ст. 188-5 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків, тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст. 9 КУпАП Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачена Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

На підставі ст. 10 КУпАП Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

За положеннями статті 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

З постанови у справі про адміністративне правопорушення від 24.10.2019 року вбачається, що до постанови додається лише протокол про адміністративне правопорушення, інших доказів, які б підтверджували порушення ОСОБА_1 природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами не надані відповідачем до суду.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд постанови про накладення адміністративного стягнення від 24.10.2019 року № 09618,09623 на постанові відсутній підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що порушує права позивача на захист. В постанові відсутні докази, що саме позивач ОСОБА_1 є належною особою, до службових обов`язків яких входить контроль за дотриманням норм Законодавства України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про охорону атмосферного повітря» та норм Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1ст. 251 КУпАП). Ці дані встановлюються поясненням особи, що притягається до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, а також показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при здійсненні нагляду за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ст. 283 Кодексу про адміністративні правопорушення, постанова у справі про адміністративне правопорушення повинна містити найменування органу, який виніс постанову, дату розгляду справи, відомості про особу, щодо якої розглядається справа, опис обставин, установлених при розгляді справи, зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення, прийняте рішення по справі.

Відповідно до положень ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З боку відповідача суду не надано доказу на підтвердження правомірності винесення постанови від 24.10.2019 року № 09618,09623.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і уст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegue and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

За таких обставин, враховуючи вище викладене, суд вважає, що вина особи, що притягнута до адміністративної відповідальності не доведена належним чином, що є неприйнятим та суперечить, як нормам національного законодавства, так і міжнародного.

Оскільки в ході розгляду справи суду не надано доказів на підтвердження винності позивача у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 78 та ст. 188-5 КУпАП, суд вважає за необхідним скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області - Вєркєєвої Ганни Анатоліївни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити у повному обсязі.

Поновити строк на оскарження постанови про накладання на ОСОБА_1 адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері природоохоронного законодавства на підставі постанови від 24.10.2019 року на суму 765,00 грн.

Скасувати постанову, винесену Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області Вєркєєвою Ганною Анатоліївною, про накладання на ОСОБА_1 адміністративного стягнення від 24.10.2019 року у розмірі 765,00 грн. за порушення вимог природоохоронного законодавства.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (стаття 297 Кодексу адміністративного судочинства України). При цьому, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: О.К. Подобєд