Справа № 580/109/20
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року справа № 580/109/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Рідзеля О.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Мельникової О.М.,

представника позивача Нестерка І.О. (за ордером),

представника відповідача Демідової Т.О. (за довіреністю),

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом приватного підприємства Дніпро-Інжиніринг до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправними дій, припису і постанови та їх скасування,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2020 до Черкаського окружного адміністративного суду із позовною заявою звернулось приватне підприємство Дніпро-Інжиніринг (далі позивач) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (далі відповідач), начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Дяченка Валентина Васильовича, головного спеціаліста відділу контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Волкової Наталії Адамівни, в якій, з урахуванням заяв від 03.03.2020 про збільшення позовних вимог та від 30.09.2020 про уточнення позовних вимог просить:

- визнати протиправними дії посадових осіб відповідача під час здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по АДРЕСА_1 . Коригування»;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №55 від 20.12.2019, складений головним спеціалістом відділу контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Волковою Наталією Адамівною;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у справі про адміністративне правопорушення №54/1348 від 26.12.2019, винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради;

- стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на користь позивача витрати зі сплати судового збору в розмірі 7041,70 грн;

- стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 60000,00 грн;

- стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на користь позивача витрати на проведення експертизи в розмірі 70000,00 грн.

Позов мотивовано відсутністю складу правопорушення, за яке позивача притягнуто до відповідальності та складно спірний припис. Так, проектна документація розроблена відповідно до завдання на проектування на підставі основних складових вихідних даних, наданих замовником, з урахуванням усіх чинних нормативно-правових актів, державних будівельних норм та містобудівної документації на місцевому рівні. Також проектна документація отримала позитивний висновок Черкаської філії ДП «Укрдержбудекспертиза», та прийнята замовником без зауважень, що підтверджується відповідними актами. Крім того, відповідачем видано дозвіл на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по АДРЕСА_1 . Коригування», що додатково підтверджує відповідність проектної документації вимогам законодавства.

Також позивач вказує, що відповідач під час проведення позапланової перевірки вийшов за межі повноважень, оскільки перевірка розроблення проектної документації можлива лише до часу видачі дозволу на проведення будівельних робіт. Крім того, порушено порядок проведення перевірки та оформлення її результатів.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 17.02.2020 відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

20.02.2020 відповідач подав суду відзив на позов, в якому просив відмовити у його задоволенні. Вказував, що керівник позивача повідомлений про початок перевірки, її результати та про час і місце розгляду справи щодо правопорушення у сфері містобудівної діяльності належним чином. Крім того, перевірка проведена у межах її предмету, оскільки під час перевірки факту відхилення від проекту дослідженню підлягав також сам проект будівництва, який, як установлено, не відповідав вимогам закону. Тому протилежні доводи позивача вважає необґрунтованими.

Зазначає, що проектна документація має бути розроблена відповідно до чинних нормативно-правових актів та державних будівельних норм, незважаючи на завдання замовника і наданих ним вихідних даних. Щодо позитивного висновку вищевказаної проектної документації Черкаської філії ДП «Укрдержбудекспертиза» зазначає, що винних осіб вказаної організації притягнуто до відповідальності.

Стосовно суті виявлених порушень вказує, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по АДРЕСА_1 . Коригування» не передбачає доступу до об`єкту маломобільних груп населення, у т.ч. осіб з інвалідністю. Порушено граничну висоту будівлі тощо.

28.02.2020 позивач подав суду відповідь на відзив з аналогічними позовній заяві доводами.

Усною ухвалою суду від 02.03.2020, яка занесена до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

02.03.2020 суд ухвалою заяву позивача від 21.02.2020 про збільшення позовних вимог повернуто без розгляду.

17.03.2020 відповідач подав суду письмові пояснення з доводами, викладеними у відзиві.

Ухвалою від 06.08.2020 суд продовжив на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, строк розгляду справи.

30.09.2020 позивач подав суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій додатково, як на підставу позову, посилався на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.05.2020 у справі №712/156/20, якою скасовано постанову начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради від 26 грудня 2019 року про притягнення керівника позивача ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП та закрито справу про адміністративне правопорушення.

16.10.2020 відповідач подав суду заперечення на заяву від 30.09.2020 про збільшення позовних вимог, в якій просив не враховувати вищевказане рішення місцевого суду, оскільки факти вчинення позивачем порушень містобудівного законодавства підтверджені сукупністю належних доказів.

Усною ухвалою від 21.10.2020, внесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи по суті.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, допитавши свідка, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив таке.

05 вересня 2017 року між приватним підприємством «Дніпро-Інжиніринг» та Департаментом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Черкаської обласної державної адміністрації укладено договір №18-17 на коригування проектно-кошторисної документації щодо об`єкту будівництва «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по вул. Пастерівськка, 102, м.Черкаси. Коригування.».

01.11.2017 за результатами проведеної експертизи Черкаської філією ДП «Укрдержбудекспертиза» було складено позитивний експертний звіт №24-1164-17 щодо розгляду документації за вказаним проектом.

Накладними від 27.09.2017 №10/1 та від 14.12.2017 №15/2, актом від 18.12.2017 №ОУ-0000010 здачі-прийняття робіт (надання послуг) підтверджено передачу Департаменту містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Черкаської обласної державної адміністрації розробленої позивачем на підставі вищевказаного договору проектно-кошторисної документації.

Наказом Департаменту містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Черкаської ОДА від 07.112.2017 №51 затверджено проектну документацію за проектом «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по вул. Пастерівська, 102 в м. Черкаси». Коригування. Підставою зазначено експертний звіт від 01.11.2017 №24-1164-17.

07.03.2018 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради видало замовнику Департаменту містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Черкаської ОДА, підряднику ТОВ «ПМ-АРСЕНАЛ» дозвіл №ЧК80 на виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва «Реконструкція адмінбудівлі (літ. АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по вул. Пастерівська, 102 в м. Черкаси. Коригування».

25.11.2019 Головний інженер проекту ПП "Дніпро-інжиніринг", відповідальний за здійснення авторського нагляду С.М. Грицина, та особа, яка здійснює авторський нагляд В.Г. Кальницький, подали відповідачу лист-повідомлення про виявлені відхилення від проектних рішень, допущені під час будівництва вищевказаного об`єкта.

На підставі зазначеного листа відповідно до направлення від 05.12.2019 №172 головним спеціалістом відділу контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Волковою Н.А. проведено позапланову перевірку об`єкта «Реконструкція адмінбудівлі (літ.АІІ - 1) обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з надбудовою другого поверху та добудовою спортивних залів по вул. Пастерівськка, 102, м.Черкаси» щодо дотримання на об`єкті вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності Замовником - Департаментом містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Черкаської обласної державної адміністрації, проектувальником ПП "Дніпро-інжиніринг", підрядною організацією ТОВ "ПМ-Арсенал".

Листом-повідомленням від 27.11.2019 №113, адресованим позивачу, відповідач просив забезпечити присутність уповноваженої особи проектувальника, авторського нагляду під час проведення перевірки о 10 год. 05.12.2019. Цей лист направлений позивачу рекомендованим листом 28.11.2019 (том 2 а.с.70), а отриманий 13.12.2019 (том 2 а.с.71).

Наказом від 17.12.2019 №166 строк перевірки продовжений до 20 грудня 2019 року.

За наслідками перевірки складений акт від 20.12.2019 №172 (далі акт перевірки), в якому зафіксовано, що ПП "Дніпро-інжиніринг" передало замовнику Департаменту містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Черкаської ОДА для виконання будівельних робіт на об`єкті проектну документацію, розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у т.ч. нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення,

Вказаним порушено абз.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про енергетичну ефективність будівель», ДБН В.2.6-31:2018., ДСТУ БА.2.2-8:2010., ДБН В.2.2-40:2018.,п.5.5., п. 12 ДБН В.2.2-9:2009., ДБН В.2.3-15:2007 п.1, п.9, п. 11 Містобудівних умов та обмежень.

За наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2019 №57 щодо вчинення директором ПП "Дніпро-Інжиніринг" ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та припис від 20.12.2019 №55 про усунення позивачем порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов`язано до 20.01.2020 привести проектну документацію до вимог законодавства та надати журнал авторського нагляду, пояснення. Припис отриманий позивачем 27.12.2019 (том 2 а.с.84).

21.12.2019 рекомендованим листом з повідомленням про вручення позивачу направлено повідомлення від 21.12.19 №1328 щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно позивача о 10-й год. 26.12.2020.

Постановою від 26.12.2019 №54/1348 визнано ПП "Дніпро-Інжиніринг" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф в сумі 189180,00 грн.

Не погоджуючись із вказаними приписом та постановою, позивач звернувся в суд з позовом.

Надаючи оцінку спірним обставинам, суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України, якою передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України від 16.11.1992 №2780-XII Про основи містобудування (далі Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури згідно з ч.1 ст.9 Закону №687-XIV здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності.

Проектування та будівництво об`єктів відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону №3038-VI здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції відповідно до ч.ч.1, 2 ст.10 Закону України Про архітектурну діяльність від 20.05.1999 №687-XIV (далі Закон №687-XIV) здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI Про регулювання містобудівної діяльності (далі Закон №3038-VI).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Державний архітектурно-будівельний контроль на підставі ч.1 ст.41 Закону №3038-VI це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Він здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підпунктом 6 абз.6 ч.1 ст.41 Закону №3038-VI визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд врахував, що підставою проведення вищевказаної перевірки став лист від 25.11.2019 головного інженера проекту, відповідального за здійснення авторського нагляду С.М. Грицини, та особи, яка здійснює авторський нагляд В.Г. Кальницького, про виявлені відхилення від проектних рішень, допущені під час будівництва вищевказаного об`єкта.

Отже, призначення вищевказаної перевірки відповідачем відповідає вимогам наведених норм.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №533).

Пунктом 2 Порядку №533 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (пункт 3 Порядку №553).

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені ч.4 ст.41 Закону №3038-VI, положення якої також кореспондуються з п.11 Порядку №553, зокрема, передбачено право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що службовим особам органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення перевірки надано право проводити перевірку проектно-технічної документації вимогам законодавства, технічним умовам, тощо.

Отже, норми Закону №3038-VI та Порядку №533 не встановлюють меж здійснення перевірки виключно об`єкта будівництва.

Тому доводи позивача, що відповідач під час проведення позапланової перевірки вийшов за межі повноважень, суд вважає безпідставними, а позовну вимогу визнати протиправними дії посадових осіб відповідача під час здійснення позапланової перевірки необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Стосовно доводів позивача, що проектна документація розроблена відповідно до завдання замовника на проектування на підставі основних складових вихідних даних, наданих замовником, з урахуванням усіх чинних нормативно-правових актів, державних будівельних норм та містобудівної документації на місцевому рівні та прийнята замовником без зауважень, суд зазначає таке.

Згідно з п.1 ч.1 ст.5 Закону №2780-XII при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

За приписами ст.27 Закону №687-XIV замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані не включати до завдання на проектування вимоги, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правилам.

Згідно з п.4.1 ДБН А 2.2-3:2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

На підставі ч.1 ст.29 Закону № 3038-VI основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до пункту 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2011 року № 651/19389), до складу вихідних даних на проектування належать: містобудівні умови та обмеження; завдання на проектування, що визначають обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об`єкта містобудування, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складаються з урахуванням містобудівних умов та обмежень, технічних умов. До завдання на проектування додаються технічні умови. Завдання на проектування складається замовником або за його дорученням проектувальником.

Згідно з п.2.2 Державних будівельних норм А.2.2-3-2004 «Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва» проектування об`єктів здійснюється з дотриманням законодавства України на підставі вихідних даних. До складу вихідних даних належать: архітектурно - планувальне завдання (АПЗ); технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта (ТУ); завдання на проектування; інші вихідні дані.

Суд врахував висновки Верховного Суду в постанові від 19 грудня 2019 року у справі №712/11825/17, які обов`язкові для врахування судом згідно з ч.5 ст.242 КАС України.

Верховний Суд зазначив, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, незважаючи на завдання замовника.

Отже, проектна документація не може суперечити вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, а доводи позивача, що вона правомірно розроблена виключно на підставі вихідних даних, суд вважає необґрунтованими.

Крім того, посилання позивача, що проектна документація отримала позитивний експертний звіт від 01.11.2017 №24-1164-17 Черкаської філії ДП «Укрдержбудекспертиза», спростовуються висновками ату перевірки вказаного підприємства від 24.01.2020 №2 (том 2 а.с.244-249) відповідно до яких експертиза проектної документації проведена всупереч вимогам затверджених норм і правил, зокрема, не зазначено про нестворення умов для осіб з обмеженими фізичними можливостями, нестворення паркомісць, енергоефективності об`єкта тощо.

Стосовно суту виявлених порушень, суд зазначає таке.

П.5.5 ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди" передбачає у затвердженому проекті наявність та розміри (місткість) відкритих та критих (у тому числі підземних) автостоянок будинків і комплексів, які визначаються згідно з вимогами ДБН 360 та ДБН Б.2.4-1.

Пунктами 4.1., 4.5., 4.6. ДБН Б.2.4-1. Визначено, що рівень автомобілізації, загальна потреба в місцях постійного та тимчасового зберігання автомобілів, вимоги до їхнього розміщення в цілому по населеному пункту і окремим його функціональним зонам, а також біля житлових і громадських будинків і споруд, промислових та комунально-складських об`єктів, відстані від автостоянок і гаражів до оточуючих їх об`єктів приймаються згідно ДБН 360, Правил забудови цього населеного пункту, Санітарного законодавства та інших діючих нормативних документів.

На відкритих автостоянках біля закладів культурно-побутового обслуговування, підприємств торгівлі та відпочинку, окремих будинків і споруд масового відвідування, а також в гаражах слід виділяти машино-місця для автотранспортних засобів інвалідів згідно з ДБН 360.

Мінімальна необхідна площа конкретної ділянки (території) для постійного чи тимчасового зберігання автомобілів на відкритих автостоянках визначається, виходячи з норми 25 м2 на розрахунковий автомобіль, а в гаражах, залежно від їхньої поверховості.

Отже, у разі реконструкції цілісного майнового комплексу є необхідність улаштування визначених законодавством необхідних паркомісць. Оскільки під час реконструкції і добудови збільшується кількість відвідувачів, виникає необхідність у додаткових паркомісцях. Водночас, наявності додаткових паркомісць вищевказаним проектом не передбачено.

Крім того, ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди" передбачає у затвердженому проекті врахування вимог, що стосується забезпечення маломобільних груп відвідувачів.

При проектуванні громадських будинків та споруд необхідно передбачати обладнання і пристрої, що враховують потреби інвалідів та інших маломобільних груп населення згідно з вимогами даних Норм (6.1.6; 6.1.9; розділ 12) та ДБН В.2.2-17 (п.4.4 ДБН В.2.2-9-2009).

Огорожа сходів, сходових площадок і пандусів на ділянці забудови, а також матеріали шляхового покриття повинні забезпечувати безпечне пересування пішоходів, включаючи маломобільні групи населення з урахуванням руху колясок для дітей та інвалідів. Зовнішні сходи (або їх частини) і площадки заввишки 0,45 м і більше від рівня тротуару при входах до будинку повинні мати огорожу (п.5.6 ДБН В.2.2-9-2009).

Для інвалідів та інших маломобільних груп населення у громадських будинках один з основних входів повинен бути обладнаний пандусом або іншим пристроєм згідно з ДБН В.2.2-17, що забезпечує можливість підйому інваліда на рівень входу до будинку, 1-го поверху або ліфтового холу. Такий вхід повинен бути захищений від атмосферних опадів; перед ним слід влаштовувати площадку розміром не менше 1 м х 2,5 м з дренажем (п.6.1.2 ДБН В.2.2-9-2009).

Приміщення, зони та місця надання послуг, що відвідуються маломобільними відвідувачами, належить, як правило, розташовувати на рівні, найближчому до поверхні землі. В інших випадках слід передбачати сходи, пандуси, ліфти та інші пристосування для переміщення маломобільних відвідувачів згідно з вимогами ДБН В.2.2-17, ДСТУ ISO 9386-1, ДСТУ ISO 9386-2, ДСТУ ISO 9589 (п.6.1.9 ДБН В.2.2-9-2009).

Пункти 12.1.1, 12.2.1, 12.3.1, 12.5.1, 12.6.1 ДБН В.2.2-9-2009 передбачають, що при проектуванні громадських будинків, споруд та груп приміщень, як правило, слід створювати рівні можливості одержання послуг усіма категоріями населення, у тому числі і маломобільними. Перелік об`єктів (будинків, споруд, приміщень, місць обслуговування), доступних маломобільним відвідувачам, встановлюється завданням на проектування. Визначення груп мобільності маломобільних груп населення визначається згідно з вимогами додатка А ДБН В.2.2-17.

У проектах повинно бути передбачене згідно з містобудівними вимогами безперешкодне і зручне переміщення маломобільних відвідувачів по ділянці установи, закладу чи підприємства.

Шляхи руху маломобільних відвідувачів усередині будинку (габарити, уклони, виступи, прорізи) слід проектувати згідно з вимогами ДБН В.1.1-7.

На кожному поверсі, доступному для маломобільних відвідувачів, слід передбачати зони відпочинку на 2-3 місця, у тому числі і для інвалідів на кріслах-колясках.

Зона для розміщення крісла-коляски повинна мати ширину не менше 0,9 м і довжину не менше 1,5 м. 12.6.2 Смуга руху в будинках та на ділянці при односторонньому русі повинна бути завширшки не менше 1,5 м, при двосторонньому русі не менше 1,8 м, тому що слід передбачати розміщення на ній інваліда на колясці та іншої особи.

Отже, у разі реконструкції цілісного майнового комплексу мають бути враховані вказані ДБН В.2.2-9-2009 вимоги, які у вищезазначеному проекті не передбачені.

Також, пункт 1 Містобудівних умов і обмежень передбачає гранично допустиму висоту будівель у зоні реконструкції до 18 метрів, проте п.6, п.13 вищевказаного проекту передбачена умовна висота будівлі 21 м.

Посилання позивача, що дотримання вказаних вище вимог не передбачена завданням замовника спростована судом вище, з посиланням на висновки Верховного Суду в постанові від 19 грудня 2019 року у справі №712/11825/17.

Щодо порушення Закону України «Про енергетичну ефективність будівель», суд зазначає, що вказаним Законом передбачено наявність в проекті будівництва енергетичного сертифіката та паспорта.

Відповідно до п.15.5 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерством регіонального розвитку , будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 на об`єкти будівництва, проектна документація яких зативерджена у відповідності до Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою КМУ від 11.05.2011 № 560, підлягає коригуванню у зв`язку з введенням в дію нових нормативних документів, якщо що до таких об`єктів не отримано документи, які дають право на виконання підготовчих і будівельних робіт.

Оскільки даний об`єкт перебуває у процесі будівництва, проект повинен коригуватись відповідно до чинного законодавства, про що ПП "Дніпро-Інжиніринг" зобов`язаний був повідомити замовника.

Тому доводи позивача, що вищевказаний закон вводиться в дію лише з 23.07.2018 та не підлягає застосуванню до розробленого та переданого 14.12.2017 замовнику проекту, суд вважає необґрунтованими.

Таким чином, суд дійшов висновку, що вищевказана проектна документація позивачем розроблена з порушеннями вимог діючого містобудівного законодавства, зокрема, будівельних норм.

Суд також врахував, що за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм на вищевказаному об`єкті будівництва постановою від 26.12.2019 накладено штраф в сумі 94590,00 грн. на головного підрядника ТОВ «ПМ-Арсенал», а постановами від 26.12.2019 №№52, 53 накладено штрафи 3400,00 грн. кожна на керівника та виконроба ТОВ «ПМ-Арсенал».

П.11 Порядку №553 передбачено право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю складати у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Тому суд дійшов висновку, що спірний припис складений правомірно та не підлягає скасуванню.

Посилання позивача на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.05.2020 у справі №712/156/20, яким скасовано постанову начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради від 26 грудня 2019 року про притягнення керівника позивача ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП та закрито справу про адміністративне правопорушення, суд вважає необґрунтованими, з огляду на таке.

Відповідно до ч.6 ст.78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

На підставі ч.7 ст.78 КАС України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

З вищевказаного рішення місцевого суду вбачається, що підставою для скасування постанови від 26 грудня 2019 року про притягнення керівника позивача ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП стали формальні порушення складення адміністративних матеріалів, зокрема: у протоколі та постанові за результатами розгляду адміністративної справи не встановлені конкретні обставини, тобто суть адміністративного правопорушення; не встановлено часу вчинення правопорушення.

Також зазначено, що керівник позивача не відноситься до переліку суб`єктів адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП та пропущено встановлений законом строк для притягнення до адміністративної відповідальності.

При цьому, самого факту порушення вимог містобудівного законодавства під час розроблення вищевказаного проекту будівництва наведеним рішенням місцевого суду не спростовано.

Суд зазначає, що адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 96-1 КУпАП є видом адміністративної відповідальності (ст. 9 КУпАП).

При цьому, відповідно до ч.1 ст.1 Закону України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Суд врахував, що предметом цього спору є правомірність притягнення ПП "Дніпро-Інжиніринг" до відповідальності, передбаченої ч.1 ст.2 Закону №208/94-ВР, відповідно до якої суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація у розмірі дев`яноста прожиткових

мінімумів для працездатних осіб.

Отже, наведена санкція не є видом адміністративної відповідальності, а правовідносини щодо накладення зазначеного штрафу не регулюються нормами КУпАП. Тому є різними видами відповідальності, за що передбачені відмінні санкції.

Тому суд дійшов висновку, що звільнення керівника позивача від адміністративної відповідальності не впливає на встановлені судом у цій справі факти порушення позивачем вимог містобудівного законодавства та, як наслідок, застосування штрафу відповідно до ч.1 ст.2 Закону №208/94-ВР.

Згідно з п.9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року (далі Порядок №244), про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На підставі п.10 Порядку №244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно з п.12 Порядку №244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (п.13 Порядку №244).

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком (п.14 Порядку №244).

Пунктами 16-19 Порядку №244 визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

На підставі пунктів 22, 23, 25, 27 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи зазначаються: посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка винесла постанову; дата розгляду справи; відомості про суб`єкта містобудування, щодо якого розглядається справа (для фізичних осіб - підприємців: прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання/реєстрації, місце роботи, посада, відомості про документ, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, орган, що його видав), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття такого номера), інші відомості; для юридичних осіб: найменування, місцезнаходження, код згідно з ЄДРПОУ, посада, прізвище, ім`я, по батькові керівника, інші відомості); обставини, установлені під час розгляду справи; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прийняте у справі рішення. У постанові зазначаються порядок і строк її оскарження. Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою. Постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб`єкта містобудування чи надсилається йому поштою або через електронний кабінет, про що робиться відмітка у постанові. Другий примірник у разі несплати штрафу в установлений строк пред`являється органом державного архітектурно-будівельного контролю до примусового виконання у порядку та строки, визначені Законом України Про виконавче провадження, а третій - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс постанову.

Постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи присвоюються реєстраційні номери, що складаються з порядкового номера постанови та реєстраційного номера вихідної кореспонденції органу державного архітектурно-будівельного контролю, який зазначається через скісну риску.

Суд врахував, що вказаних вимог Порядку №244 під час прийняття спірного рішення відповідач дотримався, а доводи позивача про порушення порядку оформлення результатів перевірки та складення спірної постанови, суд вважає необґрунтованими.

Врахувавши встановлені обставини та викладені норми законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є безпідставними та не та не підлягають задоволенню, а судові витрати поверненню позивачу відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову приватного підприємства Дніпро-Інжиніринг відмовити повністю.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Учасники справи:

1) позивач приватне підприємство Дніпро-Інжиніринг (18002, м. Черкаси, вул.О.Дашкевича, буд.4, );

2) відповідач Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б. Вишневецького, буд.36, ).

Повне судове рішення виготовлено 18.12.2020.

Суддя О.А. Рідзель