Справа № 820/1695/16
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 грудня 2020 р.Справа № 820/1695/16
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: П`янової Я.В. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду від 23.06.2016 року по справі № 820/1695/16

за позовом Західної об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 23.06.2016 року задоволено позов Західної об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

На зазначену постанову суду 25.11.2020 року ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу. Одночасно заявник просить суд поновити строк на апеляційне оскарження.

Так, в обґрунтування пропуску строку звернення з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 зазначає, що справа була розглянута судом першої інстанції без проведення судового засідання та без виклику осіб, які беруть участь у справі. Копію оскарженої постанови отримано ним 18.11.2020, а оскільки апеляційну скаргу подано в межах десятиденного строку з дня отримання, просить суд поновити строк звернення з апеляційною скаргою.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС (в редакції, чинній на день прийняття рішення) апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

З матеріалів справи встановлено, що Західна об`єднана державна податкова інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області 05.04.2016 звернулась до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Позивач адресою відповідача вказав: АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 вказано також АДРЕСА_1 .

Поштова кореспонденція суду направлялася відповідачу на вищезазначену адресу.

До суду повертались повні конверти із вмістом та позначкою пошти: "за закінченням встановленого терміну зберігання".

Частиною 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 251 Кодексу адміністративного судочинства України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За правилами пункту 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270), у разі відсутності адресата, поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Виходячи з приписів зазначених правових норм та з урахуванням того, що поштове відправлення не вручено з незалежних від суду причин, за адресою, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як місцезнаходження юридичної особи, ухвали вважається належним чином врученими.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи 02.11.2020.

В зазначеній заяві він вказує, що про наявність судового рішення дізнався зі слів державного виконавця. Проте, дату коли він дізнався, останній не зазначає.

Більше того, як вбачається з цієї заяви, представник ОСОБА_1 адвокат Філатова В.К. ознайомилася з матеріалами справи 05.11.2020.

Однак, заявник жодним чином не обґрунтовує, що йому заважало звернутися до суду протягом десяти днів з моменту ознайомлення з матеріалами справи, зокрема з оскарженим рішенням суду.

У свою чергу, процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21.10.2010 року у справі «Дія-97» проти України» (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Поважними ж причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

З огляду на зазначене, колегія суддів, дослідивши матеріали, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення, з огляду на неповажність зазначених підстав.

Керуючись ст.ст. 121, 295 , 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду від 23.06.2016 року по справі № 820/1695/16 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Спаскін О.А.
Судді П`янова Я.В. Присяжнюк О.В.