Справа № 826/1170/17
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1170/17 Головуючий у 1 інстанції: Літвінова А.В.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Бужак Н.П.

Парінова А.Б.

За участю секретаря Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 серпня 2020 року у справі за заявою Головного управління ДПС у м. Києві про роз`яснення рішення суду за адміністративним позовом Громадської організації "Український Юридичний Союз" до Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Громадська організація "Український Юридичний Союз" звернувся до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року позов задоволено. Визнано протиправними дії Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, що виражаються у відмові у внесенні Громадської організації "Український юридичний союз" до Нового Реєстру неприбуткових установ та організацій; Зобов`язано Державну податкову інспекцію у Дніпровському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві включити Громадську організацію "Український юридичний союз" до Нового Реєстру неприбуткових установ та організацій. Стягнуто з Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на користь Громадської організації "Український юридичний союз" понесені нею судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 200, 00 грн. (три тисячі двісті гривень).

03 серпня 2020 року Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до суду першої інстанції із заявою про роз`яснення рішення суду, в якій просило надати роз`яснення щодо способу та порядку виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.11.2018 року у справі № 826/1170/17, щодо дати, з якої Громадська організація «Український юридичний союз» набуває статус неприбуткової організації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 серпня 2020 року у задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про роз`яснення судового рішення відмовлено.

Не погодившись з ухвалою суду, Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

23 листопада 2020 року через систему «Електронний суд» до Шостого апеляційного адміністративного суду від Громадської організації "Український Юридичний Союз" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 1 статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Дана норма передбачає підстави для роз`яснення судового рішення в судовому засіданні.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року у справі №800/203/17 зазначила наступне: «…Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення».

З огляду на зазначене, ч. 1 ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Так, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

В ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 року (справа №21-452іп16) зазначено, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Таким чином, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За роз`ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Як вбачається із змісту заяви про роз`яснення судового рішення та апеляційної скарги, заявник просить роз`яснення щодо способу та порядку виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.11.2018 року у справі № 826/1170/17, щодо дати, з якої Громадська організація «Український юридичний союз» набуває статус неприбуткової організації.

Як зазначалося, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року зобов`язано Державну податкову інспекцію у Дніпровському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві включити Громадську організацію "Український юридичний союз" до Нового Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Дослідивши текст резолютивної частини рішення суду, колегія суддів вважає, що дане судове рішення є зрозумілим, оскільки, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння.

Зі змісту заяви про роз`яснення рішення вбачається, що заявник просить роз`яснити спосіб та порядок виконання рішення суду від 15 листопада 2018 року, однак, колегія суддів зазначає, що чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 01 вересня 2020 року у справі № 806/984/18.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому, підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 150, 250, 254, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Бужак Н.П.

Парінов А.Б.

Повний текст постанови виготовлено 18.12.2020 р.