Справа № 757/21904/19-а
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,

при секретарі - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Кван кепітал" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кван кепітал" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2019 року позивач звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 3-0712/1-10/10-26/0712/06/01 від 07 грудня 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57 630,00 грн.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08 травня 2019 року адміністративну справу № 757/21904/19-а передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що пунктом 18 Порядку №553 щодо здійснення позапланової перевірки не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти суб`єкт містобудування про її здійснення, а вимагається пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. Наголосив, що обставини порушення права позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірити наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки не підтвердженні матеріалами справи.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Свої доводи обгрунтовує тим, що постанова № 3-0712/1-10/10-26/0712/06/01 від 07 грудня 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57 630, 00 грн. прийнята із суттєвими порушеннями порядку здійснення відповідачем позапланової перевірки, що позбавило можливості ТОВ «Кван-Кепітал» захистити свої права під час її здійснення. Звертає увагу на те, що ані направлення на перевірку, ані акту, за наслідком її здійснення, у тому числі спірної постанови ним отримано не було, як і не було отримано протоколу про адміністративне правопорушення.

У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України прийнято наказ № 236П від 07 листопада 2018 року «Про проведення позапланової перевірки», у відповідності до якого наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Будівництво комплексу багатоквартирних житлових будинків з об`єктами громадського харчування» за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Ходосівка, ділянки обмежені вулицями: Новообухівське шоссе, Приозерна, Набережно-Сіверська.

При цьому, 07 листопада 2018 року відповідачем складено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 07 листопада 2018 року № 802.18/01.

За наслідком здійснення позапланового заходу відповідачем складено акт від 26 листопада 2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій.

Надалі, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України складено припис № С-2611/6 від 26 листопада 2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 листопада 2018 року, яким вимагається від ТОВ «Кван-Кепітал» допустити посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва до 10 грудня 2018 року; протокол № 1-Л-З-2611 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26 листопада 2018 року.

Поряд з викладеним суд встановив, що 07 грудня 2018 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України прийнято постанову № З-0712/1-10/10-26/0712/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 57630,00 грн. (далі - оскаржувана та/або спірне рішення).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність порушення відповідачем Закону №3038-VI, Порядку №553, Порядку №244 при прийнятті спірного рішення, а тому останнє є правомірним та оскарженню не підлягає.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

У відповідності до частини 3 статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Між тим, Постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) (далі - Порядок № 553).

Згідно пунктів 14-19 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Позапланова перевірка того самого об`єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п`ять робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Здійснивши системний аналіз вказаних вище положень чинного законодавства, судова колегія приходить до висновку про те, що позапланова перевірка здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю з підстав визначених частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI та пунктом 15 Порядку №553, при цьому, під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Посилання апелянта на те, що відповідачем порушено положення пункту 12 Порядку №553 в частині обов`язку повідомити ТОВ «Кван-Кепітал» про дату початку та дату закінчення позапланової перевірки не пізніше 10 днів до її початку, колегією суддів оцінюється критично з огляду на наступне.

Так, пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що перед початком проведення планової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Таким чином, як було вірно зазначено судом першої інстанції, що пункт 12 Порядку №553 регулює здійснення планової перевірки, а не позапланової, що мала місце, в даному випадку, а відтак наведені положення не можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 822/680/16.

При цьому, пунктом 18 Порядку №553 щодо здійснення позапланової перевірки не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти суб`єкт містобудування про її здійснення, а вимагається пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Разом тим, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій у присутності представників охорони ТОВ «Кван-Кепітал».

Доводи апелянта про те, що позивач не мав ніяких договірних відносин із будь-якими охоронним підприємствами, в його штаті відсутні охоронці, а охорона на об`єкті будівництва є економічно не вигідною, судовою колегією оцінюється критично, оскільки жодних доказів на підтвердження наведеного ТОВ «Кван-Кепітал» до суду не надано.

Крім того, згідно пунктом 7 Порядку № 553 об`єкти нагляду мають право: 1) вимагати від головних інспекторів будівельного нагляду дотримання вимог законодавства; 2) перевіряти наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки; 3) бути присутніми під час здійснення заходів нагляду; 4) отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Аналогічне право закріплено підпунктом 3 пункту 4 Порядку № 553.

Згідно із підпунктом 1 пункту 8 Порядку № 553 об`єкти нагляду зобов`язані допускати головних інспекторів будівельного нагляду до проведення їх перевірки.

Судова колегія звертає увагу на те, що актом від 26 листопада 2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій підтверджено факт недопуску позивачем органів державного архітектурно-будівельного контролю до здійснення позапланової перевірки.

При цьому, позивач ні до суду першої інстанції, ні під час розгляду справи судом апеляційної інстанції не надав доказів на спростування вказаних вище обставин.

Згідно із пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон) (далі - Порядок № 244).

У відповідності до пункту 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі коли суб`єкт містобудування перешкоджає притягненню його до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правоохоронні органи разом з органами державного архітектурно-будівельного контролю вживають всіх необхідних заходів для притягнення такого суб`єкта до відповідальності.

У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Так, в матеріалах справи наявна копія розрахункового документу відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (акт від 26 листопада 2018 року, припис від 26 листопада 2018 року № С-2611/6, протокол № 1-Л-З-2611/14 від 26 листопада 2018 року).

Зазначені документи скеровані за адресою місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «Кван-Кепітал», а відтак вважаються належним чином врученими незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

При цьому, доводи апелянта щодо урахування часу поштового обороту та порядку отримання листа не спростовують наведених вище обставин належного направлення позивачу вказаних документів.

Відповідно до пунктів 16-19 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, діяв в межах та спосіб визначений чинним законодавством, а тому позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 139, 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Кван кепітал"- залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 вересня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов

Повний текст постанови складено «17» грудня 2020 року.