Справа № 640/6915/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2020 року м. Київ № 640/6915/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва
третя особа проОСОБА_2 визнання протиправним та скасування рішення від 20.02.2020 року № 239,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва (далі - КДКА м. Києва, відповідач) , в якому просить:

визнати протиправним індивідуальний акт - рішення дисциплінарної палати юридичної особи "Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва" від 20.02.2020 № 239 та скасувати його.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 року (далі - Положення), зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України №86 від 02.06.2018 року.

Зокрема, позивач звертає увагу, що подана третьою особою скарга не підлягала розгляду відповідачем та повинна була бути повернута без розгляду, так як остання була оформлена без дотримання вимог п. 14 Положення, а саме в поданих до скарги додатках не було додано копії платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційне забезпечення її розгляду.

Також позивач звертає увагу, що оскаржуване рішення відповідачем було прийнято за його відсутності, що позбавило його права брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази в обґрунтування своїх доводів, заявляти клопотання та відводи.

Також позивач звертає увагу, що відповідачем в оскаржуваному рішенні не вказано, яке саме правило адвокатської етики було порушено, що, на його думку свідчить про необґрунтованість вказаного рішення та відсутності доказів вини.

Одночасно, позивачем зазначалося, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 року по справі № 826/17890/18 визнано протиправним та скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 17.09.2018 року № 64, яким було порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , втім незважаючи на це відповідачем продовжено процедуру дисциплінарного провадження та прийнято оскаржуваний акт, який на думку позивача було прийнято некомпетентними особами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

Одночасно вказаною ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача залучено: ОСОБА_2 та запропоновано останньому подати до суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог.

22 травня 2020 року представником КДКА м. Києва надано до суду відзив, в якому відповідач проти адміністративного позову заперечує та просить відмовити в його задоволенні.

Відзив обґрунтовано тим, що рішення від 20.02.2020 року № 239 є обґрунтованим, вмотивованим та законним, а тому правових підстав для його скасування немає.

Від третьої особи, письмових пояснень щодо змісту позовних вимог до суду не надходило.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №34545 від 25.09.2008 року, виданого Київською міською кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

21.06.2018 року до КДКА м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушенням ним вимог Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

За результатами розгляду перевірки обставин, викладених у згаданій скарзі з урахуванням наданих адвокатом ОСОБА_1 пояснень членом дисциплінарної палати КДКА м. Києва Дрюком О.М. складено довідку від 17.09.2018, у якій відображено висновок про наявність ознак вчинення названим адвокатом дисциплінарного проступку та про доцільність порушення щодо нього дисциплінарної справи.

17 вересня 2018 року рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва порушено дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 та призначено розгляд дисциплінарної справи.

За результатами розгляду дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.10.2018 №77 дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 закрито.

У подальшому рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 25.06.2019 №VI-003/2019 частково задоволено скаргу адвоката Байди О.В. , скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.10.2018 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , а дисциплінарну справу щодо названого адвоката направлено на новий розгляд до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва на стадію розгляду дисциплінарної справи.

20 лютого 2020 року рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 закрито.

Незгода позивача з вказаним рішенням, обумовила його на звернення до суду з даним позовом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон №5076-VI) та Правилами адвокатської етики, затвердженими рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 17.11.2012.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Частинами першою, третьою статті 2 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до статті 33 названого вище Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст. 35 вказаного Закону, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 36 цього ж Закону право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Отже, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За змістом статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частинами першою та другою статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Відтак, вирішення питання щодо порушення або відмови у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката належить до повноважень дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцезнаходженням робочого місця адвоката. Таке рішення приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Згідно з частиною третьою статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 41 вищевказаного Закону визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Аналіз викладених вище приписів законодавства дає підстави суду стверджувати про те, що вирішення питань стосовно притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, робоче місце якого знаходиться в м. Києві, в тому числі про порушення стосовно нього дисциплінарної справи та про закриття стосовно нього дисциплінарної справи, належить до повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії м. Києва, юрисдикція якої поширюється на місто Київ.

Як було встановлено вище, 21.06.2018 року до КДКА м. Києва звернувся зі скаргою на адвоката ОСОБА_1 скаржник ОСОБА_5 .

В рамках дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_5 були прийняті ДП КДКА м. Києва наступні рішення:

- рішення про порушення дисциплінарної справи № 64 від 17.09.2018 року;

- рішення про закриття дисциплінарної справи № 77 від 30.10.2018 року.

Незгода позивача з вказаними рішенням, обумовила його на звернення до року до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом про їх скасування.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.11.2019 року у позові адвоката ОСОБА_1 було відмовлено у повному обсязі.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 року апеляційну скаргу було задоволено у повному обсязі, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва скасовано та прийнято нове, яким позов ОСОБА_1 задоволено у повному обсязі; визнано протиправним та скасовано рішення ДП КДКА м. Києва № 64 від 17.09.2018 року та № 77 від 30.10.2018 року.

Таким чином, рішення ДП КДКА м. Києва про порушення дисциплінарної справи № 64 від 17.09.2018 року та про закриття дисциплінарної справи № 77 від 30.10.2018 року, станом на 04.02.2020 року, є скасованими.

У той же час, матеріали справи містять рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ВКДКА) № VI-003/2019 від 25.06.2019 року, за результатами розгляду скарги адвоката Байди О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення ДП КДКА м. Києва № 77 від 30.10.2018 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , яким, зокрема:

- скасовано рішення ДП КДКА м. Києва № 77 від 30.10.2018 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ;

- направлено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 на новий розгляд до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва на стадію розгляду дисциплінарної справи.

Беручи до уваги викладене, суд звертає увагу, що відповідно до ст. 42 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Згідно частини п`ятої, сьомої статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Отже, беручи до уваги викладені вище норми Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", суд приходить до висновку, що підставою для повторного розгляду дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 було рішення ВКДКА № VI-003/2019 від 25.06.2019.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що під час розгляду даної справи, позивачем не надано доказів скасування даного рішення в судовому порядку, а тому у відповідача не було правових підстав для невиконання рішення ВКДКА № VI-003/2019 від 25.06.2019 року.

Таким чином, суд приходить до переконання, що розгляд дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 було продовжено у відповідності до вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим відповідні доводи позивача про невідповідність поданої третьою особою скарги вимогам Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність та необхідності її повернення без розгляду є необґрунтованими.

Щодо тверджень позивача про прийняття відповідачем рішення за його відсутності, що позбавило його права брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази в обґрунтування своїх доводів, заявляти клопотання та відводи, суд зазначає таке.

Статтею 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Матеріалами справи встановлено, що після повернення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 до ДП КДКА м. Києва, 06.02.2020 року на засіданні останього було розглянуто зміст рішення ВКДКА № VI-003/2019 від 25.06.2019 та вирішено здійснити повторний розгляд дисциплінарної справи з викликом сторін на 20.02.2020 року.

10 лютого 2020 року листом за вих. № 02/1307-385С/18 КДКА м. Києва було повідомлено адвоката ОСОБА_1 про засідання дисциплінарної палати КДКА м. Києва з розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , яке відбудеться 20 лютого 2020 року о 11 год. 15 хв. за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 2-ий поверх.

В підтвердження повідомлення відповідачем надано до суду копію фіскального чеку від 11.02.2020 року про відправку поштового відправлення на адресу позивача.

У той же час, 20 лютого 2020 року адвокат ОСОБА_1 , як вбачається з Протоколу № 45 засідання дисциплінарної палати КДКА м. Києва на призначене засідання не з`явився, а матеріали справи не містять жодних листів позивача щодо причин неможливості його участі у засіданні, що свідчить про відсутність поважних причин неможливості його участі у такому засіданні.

Вказане вище свідчить про те, що КДКА м. Києва було дотримано вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлених щодо розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , а тому доводи останнього щодо порушення відповідачем його прав на участь в розгляді дисциплінарної справи щодо нього не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Так, 20 лютого 2020 року дисциплінарною палатою КДКА м. Києва прийнято рішення 239, яким дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 закрито за спливом строку.

Як вбачається з рішення відповідача, останнім було встановлено вчинення адвокатом ОСОБА_1 порушення, передбаченого ст. 28, 31 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим з`їздом адвокатів України 17.11.12 року та п. 1 ч. 2 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», втім беручи до уваги факт спливу терміну (одного року) протягом якого можна притягти адвоката до відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 було закрито.

У той же час, щодо правомірності прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокату забороняється:

1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта;

2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб;

3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта;

4) відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом

Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09.06.2017 року, правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Згідно ст.2 Правил адвокатської етики, дія Правил поширюється, зокрема, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Статтею 12 вказаних Правил передбачено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Відповідно до ст. 28 Правил адвокатської етики гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання), розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю.

Не погодження клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розміру гонорару при наданні доручення адвокату або в ході його виконання є підставою для відмови адвоката від прийняття доручення клієнта або розірвання договору на вимогу адвоката.

Адвокат має право вимагати від клієнта та/або особи, яка уклала договір в інтересах клієнта, попередньої виплати гонорару та/або компенсації можливих витрат, пов`язаних з виконанням доручення.

Адвокат, який надає безоплатну правову допомогу, отримує винагороду виключно за рахунок держави у порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Матеріалами справи встановлено, що КДКА м. Києва під час проведення перевірки скарги ОСОБА_5 встановлено, що 10.10.2016 року ОСОБА_2 уклав з адвокатом ОСОБА_1 угоду про надання правової юридичної допомоги № 10102016/КС/1 та сплатив останньому гонорар в сумі 10 тисяч доларів США. В результаті надання «допомоги адвокатом» він отримав рахунок на сплату ще 65 559,00 доларів США та копії трьох адвокатських запитів (ідентичного змісту), із численними граматичними помилками. При цьому, один із запитів адвокат адресував до банку Литви на українській мові та з застереженням про юридичну відповідальність за ненадання відповіді на запит.

Як зазначено в поданій ОСОБА_2 скарзі, адвокат ОСОБА_1 обчислив гонорар в односторонньому порядку, без узгодження з клієнтом, після чого звернувся з позовом до суду про стягнення заборгованості, що нібито виникла внаслідок невиконання умов договору. При чому, у виставлений рахунок він також включив придбання ним двох мобільних телефонів марки iPhone 7 та 7+.

Поряд з цим, скаржник звертав увагу, що звертаючись з позовом до суду, адвокат приєднав до матеріалів справи адвокатський запит та дані про перетин ОСОБА_2 державного кордону, які були отримані у зв`язку з укладеною угодою.

Заперечуючи проти вказаних доводів, адвокат ОСОБА_1 зазначав, що він не допустив у своїй діяльності порушень Правил адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Зокрема, ОСОБА_1 звертав увагу, що ним 10.10.2016 року було укладено з ОСОБА_2 угоду про надання правової допомоги, відповідно до якої прийняв на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу як в Україні, так і за кордоном, в обсягах та на умовах передбачених договором. Оскільки у той час ОСОБА_2 був фігурантом кримінальних проваджень, які розслідувались компетентними органами Польщі та Прибалтики, то він співпрацював з адвокатами цих країн, які безпосередньо надавали правову допомогу ОСОБА_2 і часто літав для зустрічей з ними та з представниками компетентних органів. Також він організовував зустрічі з іншими корпораціями щодо діяльності іноземної компанії ОСОБА_2 . А тому, відповідно до договору, склав акт виконаних робіт та заправив його клієнту. Оскільки ОСОБА_2 не реагував на складений ним акт, то він звернувся до суду з позовними вимогами про стягнення гонорару за фактично надані послуги. Дарницьким районним судом м. Києва було ухвалене заочне рішення, яке скасовано наразі спір по суті ще не розглянуто.

Також, ОСОБА_1 підтвердив факт того, що він дійсно купив два телефони, нові моделі, для ОСОБА_2 та його дружини, на прохання клієнта, який просив включити вартість придбаних мобільних телефонів до загальної вартості гонорару.

Беручи до уваги викладене вище, КДКА м. Києва розглянувши матеріали дисциплінарної справи, дійшла висновку про вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у розумінні ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У той же час, підставою для прийняття вказаного висновку стало те, що адвокат ОСОБА_1 , надаючи правову допомогу своєму клієнтові ОСОБА_2 , грубо порушив основні принципи адвокатської діяльності щодо недопустимості обчислення гонорару адвоката в односторонньому порядку без взаємної домовленості сторін, адже згідно пункту 4 Договору фінансові умови співпраці мали бути зафіксовані у Додатку № 1: розмір фіксованої суми; погодинна оплата тощо. Отримавши готівку в сумі 10 000 доларів СІІІА, ОСОБА_1 не ініціював укладання Додатку № 1 і не надав жодного звіту про його діяльність аж до моменту звернення з позовом до суду.

Окрім того, для підтвердження, наданого скаржнику рахунку за надані послуги від 26.04.2016 року в сумі 65 559,00 доларів США адвокатом ОСОБА_1 на розгляд дисциплінарної палати КДКА м. Києва не було надано жодного документального підтвердження розрахунку вартості послуг на вказану суму. З боку Скаржника до дисциплінарної палати м. Києва надійшов висновок експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 08/18 від 18.09.2018 року (вх. № 1-487-1/385с-18 від 02.10.2018 року), згідно з яким - відповідно до наданих документів розрахунок вартості послуг на загальну суму 65 559,00 доларів США, наведений у Рахунку за надані послуги № 26042017/1 від 26.04.2017 року адвоката ОСОБА_1, документально не підтверджується.

Окрім того, дисциплінарною палатою КДКА м. Києва встановлено, що адвокат ОСОБА_1 , надаючи правову допомогу своєму клієнтові ОСОБА_2 , грубо порушив основні принципи адвокатської діяльності щодо заборони для адвоката укладати з клієнтом, доручення якого перебуває в його провадженні, договорів майнового характеру, окрім договорів про засоби забезпечення зобов`язань клієнта щодо сплати гонорару або погашення фактичних видатків, пов`язаних з виконанням доручення. Зокрема, як було встановлено під час розгляду справи адвокат ОСОБА_1 придбав два мобільних телефона марки іРітопе7 і 7+. Після чого, надав Скаржнику рахунок за придбані телефони.

Також, встановлено, що адвокат ОСОБА_1 , надаючи правову допомогу своєму клієнтові ОСОБА_2 , грубо порушив його інтереси, користуючись своїми правами адвоката, зокрема звертаючись з позовом до ОСОБА_2 як до свого клієнта, адвокат приєднав в якості додатків копію адвокатського запиту від 01.06.2017 року за № 3/2 до Адміністрації Держприкордонслужби і відповідь Головного Центру обробки спеціальної інформації від 08.06.2017 року з даними про перетини державного кордону України ОСОБА_2 . Так, в мотивувальній частині цього запиту, в якому адвокат посилався на здійснення представництва та захисту законних інтересів ОСОБА_2 , і на підтвердження цього приєднував витяг з угоди про надання правової допомоги від 10.10.2016 року. Але отриману відповідь використав у власних інтересах для створення процесуальних передумов постановлення заочного рішення за відсутності ОСОБА_2 .

Таким чином, вказане вище свідчить про порушення адвокатом ОСОБА_1 вимог ст. 28, 31 Правил адвокатської етики та п. 1 ч. 2 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У той же час, позивачем під час розгляду даної справи не було надано належних та допустимих доказів, які б спростовували порушення ним ст. 28, 31 Правил адвокатської етики та п. 1 ч. 2 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Таких доказів не було встановлено і судом під час розгляду даної справи.

Таким чином, факт грубого одноразового порушення позивачем Правил адвокатської етики та вчинення дисциплінарного проступку повністю доведено відповідачем під час розгляду даної адміністративної справи, а відповідні доводи, викладені в позові позивачем спростовані.

Беручи викладене вище, суд також зазначає, що враховуючи положення ст.52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням зазначених органів адвокатського самоврядування. Під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. При цьому рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Зазначені висновки викладені у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року по справі №826/5980/17 та від 30 жовтня 2019 року по справі №826/12473/17.

У відповідності до ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» обрання виду дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень колегіального органу, який при прийнятті відповідного рішення враховує обставини вчинення проступку, його наслідки, особу адвоката та інші обставини.

Аналогічна правова позиція вказана у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2019 року по справі №1340/3748/18.

Отже, здобувши право на зайняття адвокатською діяльністю, позивач взяв на себе обов`язок неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, порушення яких встановлено уповноваженим органом.

З урахуванням зазначеного, суд не знаходить підстав вважати встановлені оскаржуваним рішенням порушення позивачем вимог Правил адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» такими, що явно не відповідають характеру вчиненого дисциплінарного проступку.

Втім, враховуючи, що угода про надання правової допомоги між позивачем та ОСОБА_2 була укладена 10.10.2016, а із заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва ОСОБА_2 , в якій просив притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення законодавства при виконанні угоди про надання правової допомоги, звернувся лише 21.06.2018 року, адвокат ОСОБА_1 в силу вимог ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не може бути притягнутий до відповідальності, суд приходить до переконання про правомірність оскаржуваного рішення відповідача про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Таким чином, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 20.02.2020 року № 239 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

У відповідності до частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Під час розгляду справи доводи позивача були спростовані.

Натомість, відповідач діяв у відповідності до повноважень, наданих йому законодавством та в рамках чинного законодавства.

Згідно з ч. 5 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. В даному випадку позивач в силу норм Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору не звільнений та відомості щодо понесених відповідачами судових витрат відсутні, а тому судові витрати за рахунок позивача на користь відповідачів не стягуються.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко