Справа № 580/1082/19
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2020-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 грудня 2020 року

Київ

справа №580/1082/19

адміністративне провадження №К/9901/32474/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,

суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 6 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі №580/1082/19 за позовом Головного управління Національної поліції в Черкаській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління Національної поліції в Черкаській області з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просило суд стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача кошти в рахунок відшкодування збитків:

- за рішенням господарського суду Черкаської області від 24 травня 2017 року, яке залишено в силі постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2017 року, у справі №925/282/17 в розмірі: 130966 грн 74 коп - збитків; 2271 грн 30 коп - пені; 243 грн 35 коп - 3% річних та 6039 грн 69 коп - витрат по сплаті судового збору;

- за рішенням господарського суду Черкаської області від 13 червня 2017 року, яке залишено в силі постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2017 року, у справі №925/608/17 в розмірі: 88219 грн 60 коп - збитків за перевищення договірного обсягу природного газу; 7038 грн 94 коп - пені; 812 грн 19 коп - 3% річних та 1471 грн 57 коп судового збору;

- за апеляційне оскарження рішення господарського суду Черкаської області від 24 травня 2017 року у справі №925/282/17 сплаченого судового збору в розмірі: 6643 грн 65 коп (платіжне доручення №1125; платіжне доручення № 1344) та за касаційне оскарження рішення господарського суду Черкаської області від 24 травня 2017 року і постанови Київського апеляційного господарського суду від 12 вересня 2017 року сплаченого судового збору в розмірі: 7248 грн (платіжне доручення № 2145);

- за апеляційне оскарження рішення господарського суду Черкаської області від 13 червня 2017 року у справі №925/608/17 сплаченого судового збору в розмірі: 6878 грн 27 коп (платіжне доручення №1248; платіжне доручення № 1704) та за касаційне оскарження рішення господарського суду Черкаської області від 13 червня 2017 року і постанови Київського апеляційного господарського суду від 11 вересня 2017 року сплаченого судового збору в розмірі: 7503 грн 56 коп (платіжне доручення №2144), всього - 265 336 (двісті шістдесят п`ять тисяч триста тридцять шість) грн 86 коп.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 липня 2019 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

За результатами касаційного перегляду справи постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 липня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду 30 жовтня 2019 року у справі №580/1082/19 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 6 серпня 2020 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

У своїй касаційній скарзі Головне управління Національної поліції в Черкаській області просить рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 6 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі №580/1082/19 скасувати і прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовільнити.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Верховний Суд вважає за потрібне залишити її без руху.

Так, пунктом 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - "КАС України") встановлено, що у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 КАС України, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає порушення норм процесуального права чи неправильне застосування процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Системний аналіз наведених положень КАС України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

У касаційній скарзі Головне управління Національної поліції в Черкаській області, на виконання вимог статті 330 КАС України, як на підставу для касаційного оскарження, посилається на частину четверту статті 328 КАС України та зазначає, що розгляд цієї касаційної скарги має важливе значення для позивача та становить значний інтерес, оскільки судом першої та апеляційної інстанції під час ухвалення оскаржуваних судових рішень не були враховані норми спеціального законодавства, якими врегульовані питання відшкодування шкоди військовослужбовцями.

Проте, скаржник не зазначає передбачені частиною четвертою статті 328 КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку з посиланням на відповідний пункт. Обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень зводиться до викладення обставин справи, цитування нормативно правових актів, зазначення що судами попередніх інстанцій рішення ухвалені з неправильним застосуванням норм матеріального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351 - 354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Водночас, суд звертає увагу на те, що за правилами пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Враховуючи, що справа №580/1082/19 розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, то для можливості відкриття касаційного провадження скаржнику потрібно обґрунтувати наявність підстав для розгляду цієї касаційної скарги, зокрема зазначити про наявність одного з випадків, визначених підпунктами "а - г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України і обґрунтувати посилання на конкретний підпункт.

Крім того, згідно з частиною четвертою статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, матеріали касаційної скарги, що надійшли до суду, не містять документа про сплату судового збору.

Відповідно до статей 1, 2 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 цього Закону ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру суб`єктом владних повноважень встановлена на рівні 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, позов у цій справі заявлено у 2019 році суб`єктом владних повноважень щодо однієї майнової вимоги.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить: 1 921 грн.

Таким чином, Головне управління Національної поліції в Черкаській області за подання касаційної скарги з однією вимогою майнового характеру має сплатити: 7 960,11 грн (265336,86 х 0,015 х 200%).

Реквізити для сплати судового збору:

УК у Печерському районі/Печерський район/22030102;

код отримувача ;

банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007;

код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)".

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього кодексу.

Отже, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 КАС України, тому Суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків шляхом подання до Верховного Суду: 1) уточненої касаційної скарги із зазначенням іншої підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) та викладенням відповідних обґрунтувань, і наданням її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи; 2) документа про сплату судового збору.

Керуючись статтями 169, 248, 328, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 6 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі №580/1082/19 за позовом Головного управління Національної поліції в Черкаській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди залишити без руху.

Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк є підставою для повернення касаційної скарги скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду