Справа № 160/5179/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 грудня 2020 року Справа № 160/5179/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради про застосування заходів реагування,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради, в якій позивач просить:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Сєченова, 50А Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради (код ЄДРПОУ - 23643203), до повного усунення порушень.
- встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Сєченова, 50А Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради (код ЄДРПОУ - 23643203), до повного усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі.
Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
03.07.2020 року на адресу суду шляхом електронного зв`язку від Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що він не є розпорядником бюджетних коштів, не має повноважень з фінансування, і у будь-якому разі не зможе усунути зазначені порушення, позовні вимоги в цій частині порушень були зверненні до неналежного відповідача. Комунальна установа «Будинок нічного перебування» Криворізької міської ради у своїй діяльності керується Статутом закладу, відповідно до якого відповідач є комунальною установою, засновником якої та власником її майна є територіальна громада м. Кривого Рогу, в особі Криворізької міської ради. Фінансування відповідача здійснюється його засновником (власником). Фінансово-господарська діяльність відповідача проводиться відповідно до Бюджетного кодексу України, Законів України та інших нормативно-правових актів. Джерелами фінансування відповідача є кошти місцевого бюджету. Крім того відповідач зазначив, що ним вчиняються дії щодо усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки.
03.07.2020 року на адресу суду шляхом електронного зв`язку від Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради надійшло клопотання про зупинення провадження у справі для надання часу для примирення сторін, а також заява про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Управління праці та соціального захисту населення виконкому Покровської районної в м. Ради.
07.07.2020 року вищезазначені документи (відзив, заява та клопотання) відповідача надійшли до суду шляхом поштового зв`язку.
10.07.2020 року на адресу суду шляхом електронного зв`язку від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній не погоджується з аргументами відповідача, викладеними у відзиві.
28.07.2020 року на адресу суду шляхом електронного зв`язку від позивача надійшли пояснення, в яких останній заперечує проти задоволення заяви про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Управління праці та соціального захисту населення виконкому Покровської районної в м. Ради, а також клопотання про зупинення провадження у справі для надання часу для примирення сторін.
Ухвалою суду від 28.07.2020 року у задоволенні заяви Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Управління праці та соціального захисту населення виконкому Покровської районної в м. Ради відмовлено.
Ухвалою суду від 28.07.2020 року провадження в адміністративній справі №160/5179/20 за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради про застосування заходів реагування зупинено.
Зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та Комунальну установу "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради повідомити суд про результати проведеної позапланової перевірки та надати відповідні докази.
23 листопада 2020 року від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на адресу суду надійшло клопотання про поновлення провадження у справі та пояснення, зі змісту яких вбачається, що відповідачем порушення, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей усунуті. Крім того, позивачем надано акт позапланової перевірки №209.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2020 року провадження у справі поновлено. Запропоновано учасникам справи надати до суду пояснення по суті спору.
Ухвала суду від 03.12.2020 року отримана позивачем 04.12.2020 року.

Відповідачу ухвала суду від 03.12.2020 року була направлена шляхом електронного зв`язку 04.12.2020 року.

04.12.2020 року від позивача надійшли пояснення, в яких представник зазначив, що відповідачем порушення, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей усунуті.

Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

14.01.2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано наказ №3 "Про проведення позапланових перевірок" в т.ч. Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради.

На виконання Наказу №3 від 14.01.2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №268/02-5-20 від 06.02.2020 року, яке було вручено особисто директору Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради 10.02.2020 року, про свідчить відповідний підпис на посвідченні.

За результатами проведеної перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, посадовими особами позивача складено акт №41/12 від 11.02.2020 року (далі - акт №41/12).

Актом перевірки об`єкта КУ "БНП" КМР щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 11.02.2020 №41/12 встановлені порушення Кодексу цивільного захисту України № 5403-VI, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697, «Правила улаштування електроустановок», Правил будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок, Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Мінрегіону України від 31.10.2016 № 287, Наказу МНС України від 18.12.2000 №338 (у редакції наказу МНС України від 16.08.2005), зареєстрований у Мін`юсті України 01.09.2005 за № 970/11250 «Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів», Наказу МНС України від 23.02.2006 № 98, зареєстрованого у Мін`юсті України 20.03.2006 за № 286/12160 «Методика ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів», Постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2002 № 1200 «Про затвердження Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю», а саме:

1. Розділу IV, п.1.21 ППБУ, п.4.3, додатку А, ДСТУ Б В.2.5-38:2008 - Об`єкт не обладнано системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а саме: захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

2. Розділу ІІІ п.2.3, Розділу ІV, п.1.24 ППБУ, п. 2.2 НПАОП 0.00-1.32-01, п. 6.1, 6.2, 6.4, табл. 3 ДБН В.1.1-7-2016 - Приміщення електрощитової будівлі не відокремлено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості, а саме: «Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах» та «Забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові».

3. Розділу III п.2.5 ППБУ; п.6.23 ДБН В.1.1-7:2016 - Не виконано обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів горищних покриттів будівлі (крокви, лати), а саме: «У будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності».

4. Розділу III, п.2.3. ППБУ, п.6.1, п. 6.2, п. 6.4 табл. 3, п.8.6 ДБН В.1.1.-7-2016 - Вихід на горище будівлі не обладнано протипожежним люком з нормованою межею вогнестійкості, а саме: «Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах».

5. Розділу IV п.1.17 ППБУ - Допущено встановлення електророзетки та вимикача на горючу основу (шпалери) в приміщенні кабінету директора.

6. Розділу V, п. 3.6, п. 3.9 ППБУ - Не забезпечено приміщення будівлі необхідною кількістю первинних засобів пожежогасіння, а саме: доукомплектувати 2 вогнегасниками типу ВП-5.

7. Розділу ІV, п. 1.20 ППБУ - Не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

8. ст. 69 КЦЗУ, п. 7 наказу МНСУ № 338 від 18.12.2000 року - Не проведено ідентифікацію щодо наявності або відсутності джерел небезпеки згідно наказу МНС України від 23.02.2006 року за № 98.

9. ст. 69, п. 2. г КЦЗУ, п. 1 ПКМУ №1200 від 19.08.2002 року - Не забезпечено працівників установи засобами радіаційного та хімічного захисту.

Вважаючи, що подальша експлуатація об`єктів Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

В розумінні статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно з частиною 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з вимогами частини 1, 2 статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак це не спростовує необхідність дослідження судом доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі позови розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

Відсутність мотивованої оцінки кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, не зазначення мотивів відхилення кожного аргументу учасника свідчать, що висновки суду про визнання підтвердженими обставин існування підстав для застосування заходів реагування є передчасними та необґрунтованими, здійсненими на підставі неповно встановлених обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 31.10.2018 р. у справі № 826/14758/17.

При цьому, суд повинен встановити обставини щодо того, які саме порушення були фактично усунуті відповідачем на час прийняття судом рішення та чи не усунуті порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування саме у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі відповідача.

При обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, має враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Зазначена позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19.06.2018 р. у справі № 820/5143/17.

Суд зазначає, що правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. № 1417, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 р. за № 252/26697 (далі - Правила).

Згідно п. п. 1.1, 1.2 глави 1 розділу V Правил, усі системи протипожежного захисту мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах. Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відповідно до п. 4 розділу І Правил, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Суд зазначає, що недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення підприємством позивача виявлених порушень. Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

Аналогічний висновок зроблений Верховим судом у постанові від 28.02.2019 р. по справі 810/2400/18 (провадження № К/9901/67046/18).

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючий орган просить вжити захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: нежитлових приміщень відповідача.

Судом досліджено Акт від 06.08.2020 року №209, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної, яким встановлено відсутність з боку відповідача порушень вимог законодавства.

Факт усунення порушень відповідачем підтверджується наданими Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області поясненнями від 23.11.2020 року та від 04.12.2020 року.

Таким чином, судом встановлено, що станом на день розгляду позовної заяви, відповідачем фактично усунуті виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства, що підтверджується доданими до письмових пояснень доказами. Водночас, повне зупинення експлуатації (роботи) відповідача (вимоги позивача) є крайнім заходом, тому має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей. Єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень.

Отже підстави для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Сєченова, 50А Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради (код ЄДРПОУ - 23643203), до повного усунення порушень відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З наданих до суду доказів вбачається, що порушення відповідачем вимог законодавства в сфері пожежної безпеки усунуті, в зв`язку із чим позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради про застосування заходів реагування задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання про розподіл між сторонами судових витрат в порядку ст. ст. 143 та 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.

Згідно із приписами ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Водночас, суд зазначає, що під час розгляду адміністративної справи позивач, як суб`єкт владних повноважень, не мав судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та/ або проведенням експертиз, що виключає підстави для присудження таких витрат на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 72-77, 242-246, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (, вул. Короленка, 4, м. Дніпро, 49600) до Комунальної установи "Будинок нічного перебування" Криворізької міської ради (, вул. Сєченова, буд. 50А, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., 50012) про застосування заходів реагування, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено та підписано 18.12.2020 року.

Суддя О.М. Неклеса