Справа № 140/14915/20
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2020 року ЛуцькСправа № 140/14915/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Каленюк Ж.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби Волинській області про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби Волинській області (далі ГУ Держпродспоживслужби, Управління, відповідач) про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів від 06 жовтня 2020 року №022 у сумі 102000,00 грн та від 06 жовтня 2020 року №023 у сумі 51000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що за результатами планової перевірки характеристик продукції відповідачем встановлено факт розповсюдження ФОП ОСОБА_1 неналежної продукції, а саме іграшки (модель EF 4-1), зазначеної в додатку 1/1 до акта перевірки від 05 жовтня 2020 року №000030, на якій, на її упаковці відсутній знак відповідальності технічним регламентам; виробником на іграшці, на її пакуванні не нанесено номер партії, серійний номер чи модель або інший елемент, що дає змогу її ідентифікувати; виробником та імпортером не зазначено свого найменування, зареєстрованого комерційного найменування чи зареєстрованої торговельної марки (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу; виробником та імпортером не забезпечено супроводження іграшки інструкцією та інформацією щодо безпечності з вимогами закону про порядок застосування мов.

За результатами перевірки ГУ Держпродспоживслужби прийнято рішення: про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/001, яким тимчасово заборонено надання продукції на ринку; про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/002, яким вимагалося привести продукцію у відповідність до встановлених вимог; про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/003, яким вимагалося усунути формальну невідповідність.

Як зазначила позивач, вона не є виробником зазначеної продукції, а тому не могла усунути виявлені недоліки шляхом приведення продукції до встановлених вимог законодавства та усунути формальну невідповідність. Позивач вважає, що нею вжито усіх можливих заходів щодо виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Рішеннями ГУ Держпродспоживслужби від 24 вересня 2020 року скасовано рішення від 10 серпня 2020 року №000030/001, а у рішення від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 внесено зміни та обмежувальний (корегувальний) захід «приведення продукції у відповідність встановленим вимогам» та «усунення формальної невідповідності» замінено на інший - «заборону надання продукції на ринку». Цими рішеннями фактично змінено спосіб вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та продовжено строк для їх виконання - до 23 жовтня 2020 року.

Позивач зауважила, що відповідно до статті 30 Закону України від 02 грудня 2010 року №2735-VI «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі Закон №2735-VI) знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися лише виробником, а вона не є ні виробником, ні уповноваженою особою виробника, та вона не вводила в обіг продукцію вперше. Будь-яка подальша реалізація продукції чи розповсюдження у інший спосіб продукції не є введенням продукції в обіг, тому застосування до неї штрафних санкцій як до особи, яка ввела продукцію в обіг, є незаконним. Оскільки вона не є виробником продукції, то нею прийнято рішення про її утилізацію та вже 01 жовтня 2020 року Департамент житлово-комунального господарства Луцької міської ради повідомив про проведення утилізації іграшки, про що 06 жовтня 2020 року вона повідомила відповідача. Відповідач прийняв спірні постанови про накладення штрафів від 06 жовтня 2020 року всупереч рішенням за результатами розгляду акта перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 24 вересня 2020 року №000005 та до закінчення терміну їх виконання.

З урахуванням наведеного позивач просила позов задовольнити.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за цим позовом та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги не визнав (а.с.37-47). В обґрунтування цієї позиції вказав, що пунктом 5 частини першої статті 9 Закону №2736-VI розповсюджувачам продукції заборонено постачання продукції, про яку їм відомо чи має бути відомо, що така продукція не відповідає вимогам щодо безпечності. Пунктом 27 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 28 лютого 2018 року №151 (далі Технічний регламент безпечності іграшок) встановлено обов`язок розповсюджувача продукції перевіряти наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 Технічного регламенту безпечності іграшок, а якщо іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Регламенту і додатку 2, він не надає іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Під час планової перевірки характеристик продукції, проведеної у період з 05 по 10 серпня 2020 року, було встановлено, що позивачем вимоги Закону №2736-VI та Технічного регламенту безпечності іграшок при розповсюдженні іграшки (модель EF 4-1) виконані не були, оскільки розповсюджувалася іграшка, на якій чи на її упаковці був відсутній знак відповідності технічним регламентам, номер партії, серійний номер моделі чи іншого елемента для її ідентифікації, найменування, торгівельна марка виробника та імпортера, їх поштова адреса, якими також не забезпечено супроводження іграшки інструкцією та інформацією щодо безпечності, що є порушенням ряду вимог Технічного регламенту безпечності іграшок. На вимогу про надання документації, що дає змогу ідентифікувати суб`єкта господарювання, який поставив продукцію, зазначену в додатку 1/1 до акта перевірки характеристик продукції, 10 серпня 2020 року позивач повідомила, що накладну на таку продукцію втрачено.

Рішеннями про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/001, №000030/002, №000030/003 у термін до 07 вересня 2020 року обмежено у наданні продукції на ринку шляхом тимчасової заборони ФОП ОСОБА_1 надання продукції на ринку, шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та шляхом усунення формальної невідповідності. У визначений рішеннями про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 строк позивач не повідомила про виконання цих рішень; також до закінчення цього строку від неї не надходили клопотання про продовження строку виконання відповідних рішень.

У ході позапланової перевірки стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів 21 вересня 2020 року спеціалістами ГУ Держпродспоживслужби встановлено, що рішення від 10 серпня 2020 року №000030/001 виконане, а №000030/002, №000030/003 ні. У зв`язку із невиконанням рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 відповідно до пункту 6 частини першої статті 15 Закону №2735-VI було складено протокол від 28 вересня 2020 року №000015 про виявлені порушення вимог Закону №2735-VI та Закону України 02 грудня 2010 року №2736-VI «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (далі Закон №2736-VI). Крім того, 24 вересня 2020 року рішенням №000030/001 внесено зміни у рішення від 10 серпня 2020 року №000030/002, №000030/003 та позивачу заборонено надання продукції на ринку, встановлено нові терміни повідомлення та виконання цих рішень суб`єктом господарювання (до 23 жовтня 2020 року). Позивач 06 жовтня 2020 року надіслала повідомлення про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 24 вересня 2020 року про внесення змін до рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003.

На підставі протоколу від 28 вересня 2020 року №000015 постановами ГУ Держпродспоживслужби від 06 жовтня 2020 року №022 та №023 до позивача застосовано адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафів за невиконання рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002, №000030/003 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Так згідно з пунктами 2, 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 Закону, має наслідком застосування штрафів до осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та до розповсюджувачів. Оскільки листом від 10 серпня 2020 року позивач повідомила про втрату документів, які підтверджують походження іграшки (модель EF 4-1), та відсутність можливості ідентифікувати суб`єкта господарювання, який їй поставив таку продукцію, то ФОП ОСОБА_1 вважається особою, що ввела продукцію в обіг.

З наведених підстав відповідач вважає, що ним правомірно за результатами розгляду акта перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 та на підставі протоколу від 28 вересня 2020 року №000015 винесено постанови про накладення штрафу від 06 жовтня 2020 року №022 та №023, а тому у задоволенні позову просив відмовити.

Позивач у відповіді на відзив підтримала позовні вимоги та заперечила доводи відповідача (а.с.71-74). Позивач вважає, що рішення від 24 вересня 2020 року про внесення змін до рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 прямо впливають на вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, оскільки змінюють (продовжують) строк виконання та спосіб їх виконання, а тому накладення штрафів за невиконання таких рішень є безпідставним. Відповідач не застосував санкції за порушення позивачем обов`язку перевірити іграшку на відповідність технічним регламентам, а згідно з пунктами 2, 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI безпідставно застосував санкції за невиконання чи неповне виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, виконання яких можливе лише виробником чи особою, яка ввела продукцію в обіг.

У запереченні на відповідь на відзив (а.с.78-80) відповідач просив відмовити у задоволенні позову, наголошуючи, що штрафи застосовані до позивача за невиконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/002, №000030/003, про що вказано у спірних постановах від 06 жовтня 2020 року №022 та №023. Рішення від 24 вересня 2020 року про внесення змін до рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002, №000030/003 були видані на підставі частини восьмої статті 34 Закону №2735-VI, якою передбачено прийняття рішення про внесення змін до рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, якщо за результатами перевірки стану їх виконання виявлено факт невиконання чи частково виконання суб`єктом господарювання, або виконання рішення не може бути результативним. Рішеннями про внесення змін до попередніх рішень заборонено надання продукції на ринку та встановлено нові терміни повідомлення і їх виконання суб`єктом господарювання; ці рішення не стосуються постанов про накладення штрафів від 06 жовтня 2020 року №022 та №023, а тому відповідач вважає необґрунтованими твердження позивача про те, що посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби постанови про накладення штрафів винесено до закінчення терміну виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

В решті доводи відповідача зводяться до тих, які викладені у відзиві на позов.

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини.

ФОП ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 . Ця обставина не є спірною.

На підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби від 04 серпня 2020 року №1678-адм, направлення від 04 серпня 2020 року №1637 (а.с.48) спеціалістами Управління з 05 по 10 серпня 2020 року проведено планову перевірку характеристик продукції у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». За результатами перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 05 серпня 2020 року №000030 (далі акт перевірки), яким встановлено, що розповсюджується продукція, а саме іграшка (модель EF 4-І), зазначена в додатку 1/1 до акта перевірки, на якій, на її упаковці відсутній знак відповідності технічним регламентам; виробником на іграшці, на її пакуванні не нанесено номер партії, серійний номер чи модель або інший елемент, що дає змогу її ідентифікувати, також на іграшці чи її пакуванні виробником та імпортером не зазначено свого найменування, зареєстрованого комерційного найменування чи зареєстрованої торговельної марки (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу. Окрім того, виробником та імпортером не забезпечено супроводження іграшки інструкцією та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов. За висновками акта перевірки порушено вимоги пунктів 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 21, 44, 45, 46, 48, 49 Технічного регламенту безпечності іграшок. Акт перевірки підписано ФОП ОСОБА_1 без зауважень (а.с.49-51).

На вимогу ГУ Держпродспоживслужби від 05 серпня 2020 року про надання у строк до 10 серпня 2020 року документів, які дають змогу ідентифікувати суб`єкта господарювання, який поставив позивачу продукцію, зазначену в додатку 1/1 до акта перевірки (а.с.62), ФОП ОСОБА_1 повідомила, що накладна від постачальника іграшки (модель EF 4-1) втрачена та вона не має змоги надати її органу ринкового нагляду (а.с.63).

10 серпня 2020 року ГУ Держпродспоживслужби прийняло рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №000030/001 (а.с.54), №000030/02 (а.с.55) та №000030/03 (а.с.56), згідно з якими ФОП ОСОБА_1 обмежено надання на ринку продукції (іграшки, модель EF 4-1) шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку, приведення продукції у відповідність до встановлених вимог та усунення формальної невідповідності. Зобов`язано ФОП ОСОБА_1 про виконання вищевказаних рішень письмово повідомити ГУ Держпродспоживслужби до 07 вересня 2020 року.

У період з 21 по 24 вересня 2020 року спеціалістами ГУ Держпродспоживслужби на підставі наказу від 21 вересня 2020 року №2067-адм, направлення від 21 вересня 2020 року №2019 (а.с.57) проведено позапланову перевірку стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/001, №000030/02 та №000030/03, за результатами якої складено акт перевірки №000005 (а.с.58-59). Як встановлено перевіркою, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/001 виконане, проте рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 не виконані; ФОП ОСОБА_1 не надано органу ринкового нагляду документів, які підтверджують вжиття нею заходів щодо приведення продукції іграшки (модель EF 4-1), зазначеної у даному рішенні та у додатку 1/1 до акта перевірки від 05 серпня 2020 року №000030, у відповідність законодавству України про ринковий нагляд і контроль продукції та усунення формальної невідповідності.

24 вересня 2020 року ГУ Держпродспоживслужби прийнято рішення про скасування рішення №000030/001, оскільки актом перевірки від 24 вересня 2020 року №000005 встановлено виконання рішення від 10 серпня 2020 року №000030/001, яке є результативним (а.с.61). Також 24 вересня 2020 року прийнято рішення про внесення змін до рішень №000030/002 та №000030/003 (а.с.62-63). Приймаючи такі рішення, відповідач виходив з того, що рішення від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 не виконані та їх виконання не може бути результативним, а тому обмежувальний (корегувальний) захід, визначений пунктом «а» частини першої рішення від 10 серпня 2020 року №000030/002, замінено на пункт «б» частини другої цього рішення - заборона надання продукції на ринку. Так само обмежувальний (корегувальний) захід, визначений пунктом «а» частини другої рішення від 10 серпня 2020 року №000030/003, замінено на пункт «б» частини другої цього рішення - заборона надання продукції на ринку. У новій редакції викладено не лише зміст обмежувального (корегувального) заходу, а й частину третю вказаних рішень, яка стосується терміну їх виконання «до 23 жовтня 2020 року». Одночасно встановлено новий термін повідомлення суб`єктом господарювання органу ринкового нагляду про виконання цього рішення (до 23 жовтня 2020 року).

Як видно з матеріалів справи, 28 вересня 2020 року спеціалістом ГУ Держпродспоживслужби на підставі акта перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 24 вересня 2020 року №000005 складено протокол №000015 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», яким встановлено невиконання рішень від 10 серпня 2020 року №000030/02 та №000030/03 (а.с.60).

06 жовтня 2020 року позивач повідомила про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів відповідно до рішень від 24 вересня 2020 року про внесення змін до рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003, надавши лист Департаменту житлово-комунального господарства Луцької міської ради від 01 жовтня 2020 року №19.1-9/823/2020 про проведення утилізації дитячої іграшки за заявою ФОП ОСОБА_1 від 01 жовтня 2020 року у зв`язку з порушенням технічних регламентів (а.с.65-66). В матеріалах справи наявна копія наказу ФОП ОСОБА_1 від 24 вересня 2020 року №1, прийнятого на виконання рішень Управління від 24 вересня 2020 року від 24 вересня 2020 року №000030/002 та №000030/003, пунктом 1 якого заборонено надання продукції на ринку (іграшки, модель EF 4-1, штрих кодовий ідентифікатор 412); пунктом 2 продукцію вирішено утилізувати (а.с.17).

06 жовтня 2020 року за результатами розгляду акта перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 24 вересня 2020 року №000005, протоколу про виявлене(і) порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 28 вересня 2020 року №000015, встановлено, що ФОП ОСОБА_1 не виконала рішення від 10 серпня 2020 року №000030/002, чим порушила вимоги пункту 2 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI, та постановою №022 до неї застосовано штраф у розмірі 6000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 102000,00 грн (а.с.67). Постановою від 06 жовтня 2020 року №023 за невиконання рішення від 10 серпня 2020 року №000030/003 на підставі пункту 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI до позивача застосовано штраф у розмірі 3000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 51000,00 грн (а.с.68).

Зазначені постанови позивач вважає протиправними з огляду на те, що вона не є виробником продукції, що підлягала перевірці або уповноваженим представником виробника такої продукції, тому не могла усунути встановлені перевіркою порушення: привести продукцію у відповідність до встановлених вимог та усунути формальну невідповідність; спірні постанови прийняті до закінчення терміну виконання рішень від 24 вересня 2020 року, якими спосіб виконання змінено, а строк виконання продовжено.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд керується такими нормативно-правовими актами.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (Закон №2735-VІ).

За змістом абзацу третього статті 1 вказаного Закону державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Стаття 4 Закону №2735-VІ визначає, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Відповідно до статті 5 Закону №2735-VІ основними принципи ринкового нагляду і контролю продукції є, зокрема, пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам; об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції; наявність законних підстав, визначених цим Законом та виданими відповідно до нього іншими нормативно-правовими актами, для вжиття заходів ринкового нагляду і контролю продукції; результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень, а також можливість посилення санкцій у разі повторного вчинення суб`єктом господарювання того самого порушення.

Згідно з частиною першою статті 22 Закону №2735-VІ заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до частин першої-третьої статті 23 Закону №2735-VІ під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону. При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Як передбачено частиною дванадцятою статті 23 цього Закону, у разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію. Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

Частина друга статті 1 Закону №2735-VІ для роз`яснення термінів, які вживаються у цьому Законі, кореспондує, зокрема, до Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 15 січня 2015 року №124-VIII «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» (далі - Закон №124-VIII) у цьому законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: суб`єкти господарювання - виробник, уповноважений представник, імпортер та розповсюджувач; виробник - будь-яка фізична чи юридична особа (резидент чи нерезидент України), яка виготовляє продукцію або доручає її розроблення чи виготовлення та реалізує цю продукцію під своїм найменуванням або торговельною маркою. Положення цього Закону щодо виробників також застосовуються до монтажників ліфтів; імпортер - будь-яка фізична чи юридична особа - резидент України, яка вводить в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої країни; розповсюджувач - будь-яка інша, ніж виробник або імпортер, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку України.

У свою чергу, стаття 1 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (Закону №2736-VI) розкриває значення термінів: ланцюг постачання продукції - послідовність суб`єктів господарювання, які забезпечують постачання продукції від виробника до споживача (користувача). Такі терміни як «суб`єкти господарювання», «розповсюджувач» аналогічні тим, що наведені у Законі №124-VIII, або подібні за змістом як-от «виробник».

У свою чергу, надання на ринку передбачає будь-яке платне або безоплатне постачання продукції для розповсюдження, споживання чи використання на ринку України в процесі здійснення господарської діяльності; розповсюдження - надання продукції на ринку України після введення її в обіг (стаття 1 Закону №124-VIII). Цей Закон містить і таке поняття як введення в обіг - надання продукції на ринку України в перший раз. Подібні за змістом визначення містить стаття 1 Закону №2736-VI: введення продукції в обіг - перше надання продукції на ринку України; надання продукції на ринку - будь-яке платне або безоплатне постачання продукції для її розповсюдження, споживання (використання) на ринку України під час здійснення господарської діяльності.

У розглядуваному випадку ГУ Держпродспоживслуби проводилася планова перевірка характеристик продукції за секторальним планом ринкового нагляду у торговельному приміщенні суб`єкта господарювання - магазині «Бджілка», де проводить підприємницьку діяльність позивач (так вказано у направленні на перевірку від 05 серпня 2020 року №000030).

Стаття 24 Закону №2735-VІ, яка визначає особливості проведення перевірок характеристик продукції у її розповсюджувачів, обумовлює можливість проведення планових перевірок характеристик - згідно із секторальними планами ринкового нагляду; позапланових перевірок (пункти 1 та 2 частини першої названої статті).

За умовами частини другої статті 24 Закону №2735-VІ під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом «а» пункту 2 частини першої цієї статті:

1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є: а) наявність знака відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання вимог щодо форми, опису, правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам, а також правил його застосування; а-1) за ланцюгом постачання, якщо за результатами перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника такої продукції або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання; б) наявність супровідної документації, яка має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкція з користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам; в) наявність декларації про відповідність, якщо згідно з технічним регламентом на відповідний вид продукції продукція при її розповсюдженні має супроводжуватися такою декларацією;

2) на наступних етапах перевірки можуть бути проведені: а) обстеження зразків відповідної продукції та ідентифікація виробника продукції; б) відбір та експертиза (випробування) зразків продукції (у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам).

Актом перевірки характеристик продукції від 05 серпня 2020 року №000030 зафіксовано порушення Технічного регламенту безпечності іграшок, який визначає вимоги до безпечності іграшок та їх обігу на території України.

Порушення пунктів 6, 9, 10, 11 Технічного регламенту безпечності іграшок, про які вказано в акті перевірки характеристик продукції, стосуються невиконання обов`язків виробником (складати необхідну технічну документацію, нанесення позначення типу, номера партії, серійного номера чи моделі або іншого елемента, що дає змогу їх ідентифікувати, нанесення найменування, зареєстрованого комерційного найменування чи зареєстрованої торговельної марки (знаку для товарів і послуг) та контактної поштової адреси, супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов).

Пункти 44, 45, 46 Технічного регламенту безпечності іграшок встановлюють вимоги до маркування знаком відповідності технічним регламентам, а пункти 48, 49 - Правила та умови нанесення знака відповідності технічним регламентам.

Виявлені перевіркою порушення пунктів 18, 19, 20 Технічного регламенту безпечності іграшок стосуються невиконання обов`язків імпортером (перед введенням іграшки в обіг пересвідчитися у тому, що виробником застосовано відповідну процедуру оцінки відповідності, складено технічну документацію, на іграшку нанесено знак відповідності технічним регламентам, здійснено супровід необхідними документами, а також виробник виконав вимоги, визначені в пунктах 9 і 10 цього Технічного регламенту). Якщо імпортер вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам щодо безпечності, визначених у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не вводить іграшку в обіг до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, імпортер повідомляє про це виробнику та відповідному органу державного ринкового нагляду. Імпортери зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг), контактну поштову адресу на іграшці, а у разі, коли нанесення відповідної інформації неможливе, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку. Імпортери забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності, які виконуються згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

У свою чергу, актом перевірки від 05 серпня 2020 року №000030 було виявлено також порушення пункту 27 Технічного регламенту безпечності іграшок, який стосується розповсюджувача продукції. Так перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту. Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.

Розділ II Закону №2736-VI визначає обов`язки виробника та розповсюджувача. Зокрема, згідно з пунктом 5 частини першої статті 9 Закону №2736-VI розповсюджувачі зобов`язані не постачати продукцію, про яку їм відомо або має бути відомо на підставі наявної в них інформації, що ця продукція не відповідає вимогам щодо забезпечення безпечності продукції.

Отже, перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі мають обов`язок перевірити наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності. Не відповідність іграшки суттєвим вимогам щодо безпечності, визначеним у пунктах 33-35 Технічного регламенту і додатку 2, зобов`язує розповсюджувача не надавати таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами, а якщо іграшка становить ризик - розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.

Фактично актом перевірки характеристик продукції від 05 серпня 2020 року №000030 встановлено недотримання виробником та імпортером вимог Технічного регламенту безпечності іграшок. Відповідач встановив, що за наявності таких порушень ФОП ОСОБА_1 не дотрималася пункту 27 Технічного регламенту безпечності іграшок та перед наданням іграшки на ринку не перевірила наявність на ній, на упаковці знака відповідності технічним регламентам.

Позивачем не заперечується, що визначені Законом №2736-VI та Технічним регламентом безпечності іграшок обов`язки як розповсюджувачем іграшки нею не були виконані.

Відповідно до вимог частин першої, третьої статті 29 Закону №2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом; не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність (її копія чи спрощена декларація про відповідність) не супроводжує продукцію, якщо це передбачено відповідним технічним регламентом; декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог; органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною; вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.

Як обумовлено пунктом 89 Технічного регламенту безпечності іграшок, орган державного ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів до усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам нанесено з порушенням вимог, визначених у пунктах 44-47 або 48 і 49 цього Технічного регламенту; не нанесено знака відповідності технічним регламентам; не складено декларації про відповідність; декларацію про відповідність складено з порушенням вимог; технічна документація є недоступною або неповною.

Згідно зі статтею 30 Закону №2735-VI обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); 3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).

Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за місцем проживання (місцезнаходженням) споживачів (користувачів) або за місцезнаходженням розповсюджувачів, виробників (імпортерів) чи підприємств, що здійснюють технічне обслуговування та ремонт продукції, а також в інших місцях, у яких можливо здійснити таке приведення. Суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобов`язані співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами. Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за рахунок суб`єкта господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду у разі прийняття ними рішення про: 1) відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) - на строк проведення експертизи (випробування); 2) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується одночасно з прийняттям рішень, зазначених у цій частині.

Отже, з наведеного слідує, що органом ринкового нагляду застосовується обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами; суб`єкт господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам, за свій рахунок приводить продукцію у відповідність встановленим вимогам; з цією метою суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання співпрацюють між собою. Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується у разі прийняття рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами одночасно з прийняттям такого рішення на строк дії відповідного обмеження.

Частиною першою, п`ятою статті 33 Закону №2735-VI встановлено, що обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

Будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування.

Відповідно до частини сьомої статті 33 Закону №2735-VI у рішенні органу ринкового нагляду про заборону чи обмеження надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу або її відкликання зазначаються: 1) обґрунтування підстав прийняття такого рішення; 2) конкретні обмежувальні (корегувальні) заходи та пов`язані з ними дії, що має виконати суб`єкт господарювання, до якого застосовуються такі заходи; 3) потреба у вжитті відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів щодо всього обсягу продукції певної марки (моделі, артикулу, модифікації) або її окремих партій чи серій; 4) строк виконання рішення; 5) способи, порядок і строки оскарження суб`єктом господарювання цього рішення; 6) строк повідомлення відповідним суб`єктом господарювання органу ринкового нагляду про виконання рішення.

Строк виконання рішення має бути обґрунтованим і визначатися з урахуванням характеру ризику та/або невідповідності встановленим вимогам, обсягу продукції, що підлягає приведенню у відповідність із встановленими вимогами, вилученню з обігу чи відкликанню, та реальних можливостей суб`єкта господарювання належним чином виконати це рішення. Строк виконання рішення може бути змінено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням суб`єкта господарювання. Таке клопотання може бути подано у будь-який час виконання рішення, але до закінчення строку виконання такого рішення (частина десята статті 33 Закону №2735-VI).

Як уже зазначалося судом, за результатами перевірки характеристик продукції, проведеної Управлінням з 05 по 10 серпня 2020 року, у зв`язку із виявленням продукції - однієї іграшки (модель EF 4-1) відповідач 10 серпня 2020 року одночасно прийняв три рішення про обмеження надання продукції на ринку: №000030/01, яким тимчасово заборонив надання продукції на ринку та №0000030/02 про приведення продукції у відповідність до встановлених вимог (обидва рішення обумовлені невідповідністю іграшки пунктам 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20 та 27 Технічного регламенту безпечності іграшок), а також у зв`язку із невідповідністю цієї іграшки пунктам 44, 45, 46, 48, 49 Технічного регламенту безпечності іграшок - рішення №0000030/03 про усунення формальної невідповідності.

Наявність у відповідача повноважень на прийняття таких рішень встановлена законом. Вимагати вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та усунути формальну невідповідність орган ринкового нагляду має від відповідного суб`єкта господарювання, якими у розумінні Закону №124-VIII та Закону №2736-VI є виробник, уповноважений представник, імпортер та розповсюджувач.

За змістом положень частини дванадцятої статті 23 Закону №2735-VI орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори), декларації про відповідність повинен визначити виробника продукції або особу, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.

Відповідно до частин п`ятої - сьомої статті 8 Закону №2735-VI суб`єкти господарювання зобов`язані надавати на запит органів ринкового нагляду документацію, що дає змогу ідентифікувати: 1) суб`єкта господарювання, який поставив їм продукцію; 2) суб`єкта господарювання, якому вони поставили продукцію. Суб`єкти господарювання зобов`язані надавати документацію, визначену частиною п`ятою цієї статті, протягом строку, встановленого відповідним технічним регламентом, а якщо такий строк технічним регламентом не встановлено - протягом десяти років після того, як їм було поставлено відповідну продукцію, та протягом десяти років після того, як вони поставили відповідну продукцію. У разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.

Позивач повідомила про втрату документів (накладної від постачальника), за якими можна ідентифікувати суб`єкта господарювання, який поставив їй продукцію (іграшку, зазначену в додатку №1/1 до акта перевірки характеристик продукції). У свою чергу, будь-які дані про те, що позивач є виробником чи уповноваженим представником, матеріали справи не містять. Ідентифікувати виробника неможливо внаслідок відсутності на іграшці чи на її упаковці таких відомостей. З урахуванням положень статті 8 Закону №2735-VI позивач вважається особою, що ввела таку продукцію в обіг.

Поряд з тим, частина сьома статті 33 Закону №2735-VI вимагає, щоб у рішеннях про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органом ринкового нагляду було чітко вказано не лише конкретний вид заходу, а й пов`язані з ними дії, які особа (у даному випадку позивач) має вчинити, оскільки від цього залежить ефективність та результативність виконання таких рішень.

Згідно з частиною другою статті 34 цього Закону суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.

Як встановлено пунктами 7, 9 Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05 жовтня 2011 року №1017 (далі Порядок №1071), перевірка стану виконання рішення проводиться також у разі неподання суб`єктом господарювання повідомлення про його виконання в установлений у рішенні строк. Під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду визначає ступінь та результативність виконання суб`єктом господарювання такого рішення.

Докази про повідомлення позивачем у строк до 07 вересня 2020 року про виконання рішень від 10 серпня 2020 року №000030/001, №000030/002 та №000030/003 або звернення до із клопотаннями про продовження строку виконання рішень суду не надано.

Частиною четвертою, шостою статті 34 Закону №2735-VI визначено, що перевірка стану виконання рішення починається не пізніше десяти робочих днів з дня одержання органом ринкового нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про виконання відповідного рішення, а в разі ненадання суб`єктом господарювання такого повідомлення у визначений у рішенні строк - не пізніше десяти робочих днів з дня настання визначеного строку. Під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду встановлює ступінь виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та результативність їх виконання.

На виконання приписів Закону та відповідно до Порядку №1071 відповідач провів позапланову перевірку виконання суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, про що складено акт від 24 вересня 2020 року №000005 (а.с.58-59). Актом перевірки встановлено, що рішення від 10 серпня 2020 року №000030/001 про тимчасову заборону про надання продукції на ринку виконане, його виконання є результативним; рішення №000030/002 та №000030/003 не виконані, їх виконання не може бути визнане результативним.

Як передбачено частинами сьомою-восьмою статті 34 Закону №2735-VI, у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт повного та результативного виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення (крім рішення про заборону надання продукції на ринку), орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про скасування такого рішення. У разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.

Згідно з пунктом 17 Порядку №1071 під час вибору обмежувальних (корегувальних) заходів, яких за результатами перевірки необхідно вжити щодо відповідної продукції, орган ринкового нагляду встановлює та враховує причини нерезультативності обмежувальних (корегувальних) заходів, яких було вжито щодо зазначеної продукції.

За змістом частини четвертої статті 29 цього Закону №2735-VI у разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції.

Як встановлено пунктом 90 Технічного регламенту безпечності іграшок, якщо невідповідність, зазначену в пункті 89 цього Технічного регламенту, не усунено або усунено частково, органи державного ринкового нагляду вживають заходів до обмеження або заборони надання іграшки на ринку або до її відкликання чи вилучення з обігу.

В акті перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 24 вересня 2020 року №000005 вказано, що позивачем не надано документів про вжиття нею заходів щодо приведення продукції, зазначеної у рішенні від 10 серпня 2020 року №000030/002, у відповідність із встановленими вимогами відповідно до законодавства України про ринковий нагляд і контроль продукції; те ж саме зазначено і про стан виконання рішення від 10 серпня 2020 року №000030/003 про вжиття заходів щодо усунення формальної невідповідності продукції. Відповідач встановив нерезультативність виконання таких рішень та вніс зміни до попередніх рішень та обмежувальні (корегувальні) замінив на заборону надання продукції на ринку, при цьому у новій редакції виклав частину другу рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003, якими визначено зміст обмежувального заходу та пов`язані із ним дії, та частину третю, якою встановлено термін виконання рішення суб`єктом господарювання (до 23 жовтня 2020 року).

На підставі аналізу наведених норм можна дійти висновку, що орган ринкового нагляду під час проведення перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішення про усунення невідповідності продукції встановленим вимогам та рішення про усунення формальної невідповідності, які не були виконані, має обов`язок встановити причини невиконання та нерезультативності обмежувальних (корегувальних) заходів та після цього вирішити питання про внесення змін до прийнятих рішень чи про вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.

Акт позапланової перевірки від 24 вересня 2020 року №000005 не містить аналізу причин невиконання та нерезультативності обмежувальних (корегувальних) заходів. Водночас, на думку суду, неможливість приведення іграшки у відповідність із встановленими вимогами та усунення формальної невідповідності позивачем, яка не є виробником, згідно з рішеннями від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003, які не містять вказівки на конкретні дії, які суб`єкт господарювання мав вчинити у зв`язку із застосуванням обмежувальних (корегувальних) заходів, була очевидною.

01 жовтня 2020 року ФОП ОСОБА_1 звернулася до Департаменту житлово-комунального господарства Луцької міської ради про утилізацію дитячої іграшки (модель ЕF 4-1) (а.с.66), а на підставі листа Департаменту про проведення утилізації 06 жовтня 2020 року повідомила про виконання рішень від 24 вересня 2020 року №000030/002 та №000030/003, якими частини другу та третю (зміст та термін виконання) рішень від 10 серпня 2020 року викладено у новій редакції (а.с.64).

Наведене свідчить про те, що ФОП ОСОБА_1 вчинила дії, залежні від неї, для того, щоб іграшка не надавалася на ринку.

Разом з тим, 06 жовтня 2020 року за невиконання рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 позивач була притягнута до відповідальності у вигляді штрафу.

Стаття 44 Закону №2735-VI визначає відповідальність особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела в обіг продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам, розповсюджувача продукції.

Пунктами 2 та 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів; в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.

Згідно з частиною шостою статті 44 Закону №2735-VI справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками відповідно до їх компетенції. Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг. Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.

Як видно із змісту постанов від 06 жовтня 2020 року про накладення штрафу №022 та №023, які прийняті з посиланням на пунктами 2 та 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI відповідно, відповідач при їх прийнятті керувався актом від 24 вересня 2020 року №000005 та протоколом від 28 вересня 2020 року №000015, а також рішенням від 10 серпня 2020 року №000030/002 про обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та рішенням від 10 серпня 2020 року №000030/003 про обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (а.с.60).

Згідно зі статтею 5 Закону №2735-VI застосування адміністративно-господарських санкцій у вигляді штрафу має відповідати принципу результативності та пропорційності відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону №2736-VI та інших встановлених вимог.

Суд вважає, що у зв`язку із зміною виду обмежувальних заходів та терміну їх виконання (до 23 жовтня 2020 року), вжиття ФОП ОСОБА_1 дій, спрямованих на виконання рішень відповідача, про що останній був повідомлений 06 жовтня 2020 року, застосовані до позивача постановами від 06 жовтня 2020 року №022 та №023 штрафні санкції у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів та у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів не відповідає принципу результативності та пропорційності відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону. Фактично ФОП ОСОБА_1 перед наданням іграшки на ринку допустила порушення пункту 27 Технічного регламенту та не перевірила наявність на іграшці чи упаковці наявність знака відповідності технічним регламентам. Відповідач застосував до ФОП ОСОБА_1 адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу, не зазначивши у рішеннях від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003 дій, які має виконати позивач у зв`язку із застосуванням обмежувальних (корегувальних) заходів.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач не довів, що його рішення - постанови про накладення штрафу від 06 жовтня 2020 року №022 та №023 відповідають встановленим статтею 2 КАС України критеріям правомірності рішенням суб`єкта владних повноважень, зокрема, критерію «пропорційності», адже у даному випадку не дотримано справедливої рівноваги між інтересами держави та інтересами особи позивача, яка вжила заходів для того, щоб продукція, щодо якої у неї відсутня можливість привести у відповідність із встановленими вимогами, що по суті є обов`язком виробника, не становила загрози суспільним інтересам. При цьому такі заходи позивач вжила у межах строку, визначеного їй з урахуванням рішень від 24 вересня 2020 року про внесення змін до рішень від 10 серпня 2020 року №000030/002 та №000030/003, у яких не було визначено дій, які необхідно виконати. Покладаючи на позивача обов`язки, відповідач притягнув її до відповідальності за невиконання рішень, які змінив у зв`язку із нерезультативністю їх виконання. Крім того, постанова від 06 жовтня 2020 року №023 містить посилання на рішення від 10 серпня 2020 року №000030/003 про обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами, у той час як позивачу вручено рішення від 10 серпня 2020 року №000030/003, яким зобов`язано вжити заходи шляхом усунення формальної невідповідності.

За таких обставин суд дійшов переконання, що рішення належить прийняти на користь позивача, а не суб`єкта владних повноважень, та позов задовольнити.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки судом задоволено позов, то за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача належить стягнути судові витрати, понесені у зв`язку із сплатою судового збору у сумі 1530,00 грн, які підтверджуються квитанцією від 10 жовтня 2020 року №0.0..1, випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (а.с.10, 31).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області (43020, Волинська область, Луцьк, вулиця Поліська Січ, будинок 10, ідентифікаційний код юридичної особи 40317441) про визнання протиправними та скасування постанов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про накладення штрафу від 06 жовтня 2020 року №022 та від 06 жовтня 2020 року №023.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області судові витрати у сумі 1530,00 грн (одна тисяча п`ятсот тридцять грн 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд.

Суддя Ж.В. Каленюк