Справа № 640/23806/19
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2020 року м. Київ № 640/23806/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Патратій О.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної

адміністрації)

про визнання протиправними рішень,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач, Департамент), в якому просила визнати неправомірними та скасувати рішення? винесені Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а саме:

- постанову по справі про адміністративні правопорушення від 19.11.2019 року. № 47/19;

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.10.2019 року;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.10.2019 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2019 року відкрито спрощене позовне провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржувана постанова про накладення штрафу є незаконною та підлягає скасуванню, оскільки викладені в постанові факти не відповідають дійсності, порушення, які вказані в постанові, містять виключно декларативний характер та не підтверджуються доказами.

Позивач зазначає, що акт складений за результатами планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.10.2019 року № б/н, на підставі якого винесені оскаржувані у даній справі постанова та приписи, складено з численними процедурними порушеннями та всупереч нормам матеріального права України.

Також, ОСОБА_1 наголошує, що нею не здійснювалися будівельні роботи, а характер робіт, які здійснювалися в квартирі АДРЕСА_1 , не потребує отримання дозвільних документів відповідно до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406 (далі - Перелік № 406). Додатково зазначає, що у власності позивача відсутні мансардні приміщення.

Відповідач у відзиві проти позову заперечив, просив відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Зазначив, що під час проведення позапланової перевірки та під час винесення оскаржуваних приписів та постанови Департамент діяв на підставі у межах та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України. Наголошує на тому, що під час позапланової перевірки встановлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Крім того, при вирішенні даної справи суд також враховує приписи ч.3 ст. 21 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до яких, якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

На підставі звернення ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 04.09.2019 року № 167, відповідач відповідно до направлення від 15.10.2019 року № б/н для проведення планового (позапланового) заходу розпочав проведення перевірки будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатом проведення позапланової перевірки державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 відповідачем складено акт від 28.10.2020 року № б/н.

У висновках вказаного акта зазначено, що під час перевірки виявлено наступні порушення законодавства:

- ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36, абз.1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), а саме ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1);

- абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), а саме під час перевірки не надано проектну документацію, договори на розроблення проектної документації, договори на здійснення авторського та технічного нагляду, технічний звіт складений за результатами обстеження конструкцій складений згідно з вимогами ДБН В.3.2-2-2009.

На підставі акта перевірки та у зв`язку із встановленими порушеннями Департаментом прийнято:

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.10.2019 року, яким вимагалось зупинити виконання підготовчих та будівельних робіт з 28.10.2019 року до усунення допущених правопорушень;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.10.2019 року, яким вимагалось у термін до 28.12.2019 року усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В подальшому, відповідачем в присутності ОСОБА_1 прийнято:

- протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.11.2019 року, яким призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (за ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36, абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону № 3038-VI) на 19.11.2019 року;

- протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.11.2019 року, яким призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (абз. 4 п. 14 Порядку № 553) на 19.11.2019 року.

Вказані протоколи 12.11.2019 року отримано позивачем, що підтверджується власноручним підписом ОСОБА_1 .

19.11.2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення № 47/19, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96, ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладено штраф у розмірі 10 200,00 грн.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення була присутня ОСОБА_1 Постанову № 47/19 від 19.11.2019 року отримано позивачем 19.11.2019 року, що підтверджується її власноручним підписом.

Не погоджуючись з такими діями та рішеннями відповідача позивач звернувся з даним позовом.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, який також спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факта самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до статті 41 Закону № 3038-VI, Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (у редакції чинній на дату виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Статтею 7 Закону № 3038-VI визначено, що державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (Держархбудінспекцію), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №408), Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 3038-VI встановлено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Наказом Державної архітектурно-будівельну інспекції України від 11.05.2016 року № 221 утворено спільну комісію з передачі документації та вирішення питань пов`язаних із функціонуванням структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на який покладено виконання функцій державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт спільної комісії приймання-передавання документів № 38, затверджений Головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою 11.10.2016 року. Відповідно до змісту вказаного акта відповідачу передано документацію, для забезпечення виконання функцій державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.

Враховуючи вищевикладене, з 12.10.2016 року Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності).

Відповідно до п.п. 1-4, 8, 11 п. 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, зокрема мають право:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

- одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_1 загальною площею 167,1 кв.м. (житлова площа - 103,6 кв.м.) на праві приватної власності належить ОСОБА_1 , розмір частки 1/1.

Судом досліджено порядок проведення перевірки позивача на підставі наданих сторонами доказів та встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 стало звернення ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 04.09.2019 року № 167, що відповідає вимогам п.6 ч.1 ст. 41 Закону № 3038-VI.

При цьому, суд не бере до уваги посилання позивача про відсутність підстав у Департаменту на проведення перевірки. Так, ОСОБА_1 , наполягає, що звернення ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 04.09.2019 року № 167 стосується іншого об`єкту перевірки.

З приводу вказаного, суд, зазначає, що відповідно до п. 4. 7 Рішення Київської міської ради від 22.05.2013 року №337/9394 «Про деякі питання ведення реєстрів та інших адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві», об`єктам нерухомості, що знаходяться на перетині вулиць різних категорій (категорійність вулиць визначається містобудівною документацією), поштова адреса присвоюється по вулиці більш високої категорії та номер будинку позначається через дріб (з урахуванням нумерації з обох сторін).

При цьому відповідно до пп.1 п.2 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 06.06.2018 року № 484 адреса об`єкта нерухомого майна - це ідентифікатор об`єкта нерухомого майна, який складається з назви адміністративно-територіальної одиниці (Автономна Республіка Крим, область, м. Київ та Севастополь), району, населеного пункту або селищної чи сільської ради, іменованого об`єкта (у разі наявності), назви вулиці (проспекту, бульвару, площі, провулку тощо), номера об`єкта нерухомого майна (будинку, будівлі, споруди тощо), номера корпусу та/або номера окремої частини об`єкта нерухомого майна (квартири, приміщення тощо).

Таким чином, адреса, вказана у зверненні ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 04.09.2019 року № 167, а саме: квартира АДРЕСА_2 є ідентичною адресі об`єкта містобудування, щодо якого здійснювалася перевірка: квартира АДРЕСА_1 . Так, як будинок знаходиться на АДРЕСА_3 , його адреса може позначатися через дріб.

Також, суд звертає увагу, що позивачем під час розгляду справи надано акт обстеження, складений ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 10.04.2019 року, зміст якого також стосується квартири АДРЕСА_2 та зазначено, що даний документ складено для квартири АДРЕСА_1 .

Зважаючи на викладене, позивачем також підтверджено, що квартира за адресою АДРЕСА_1 є тим же самим об`єктом, що і об`єкт містобудівної діяльності зазначений у зверненні ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівська» від 04.09.2019 року № 167.

Таким чином, суд зазначає, що інформація, яка викладена у зверненні дає можливість ідентифікувати, що об`єктом перевірки є квартира АДРЕСА_1 .

Суд не приймає доводи позивача про те, що перевірка проводилася без відома суб`єкта містобудування.

Як вбачається із матеріалів справи, 18.10.2019 року копію направлення для проведення позапланового заходу від 15.10.2019 року № б/н отримано уповноваженою особою позивача - адвокатом Набугорновим О.В. Вказаний факт підтверджується відповідним записом зробленим адвокатом Набугорновим О.В. у направлені та його власноручним підписом.

Повноваження на представництво інтересів ОСОБА_1 вказаним адвокатом підтверджується Договором про надання правової допомоги №0309-FPO та Додатком № 2 до вказаного договору від 03.09.2018 року, відповідно до якого позивач уповноважує та/або надає право адвокату Набугорнову О. В. бути її представником у будь-яких державних, громадських, господарських та будь-яких підприємствах, установах, організаціях незалежно від їх підпорядкування та галузевої належності з усіма необхідними для того повноваженнями.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно із п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Пунктом 21 Порядку № 553 встановлено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається зі змісту акта перевірки від 28.10.2019 року № б/н ОСОБА_1 та її уповноважена особа відмовилися від підписання вказаного акта перевірки. Відповідно до змісту приписів від 28.10.2019 року ОСОБА_1 від отримання останніх також відмовилася.

У зв`язку із чим, на виконання вимог положень п. 21 Порядку № 553, примірник цього акта від 28.10.2019 року № б/н та приписів від 28.10.2019 року разом із супровідним Листом від 29.10.2019 року №073-9565, яким додатково повідомлено про необхідність прибуття позивача до Департаменту 12.11.2019 року, для складення протоколу про адміністративне порушення, надіслано позивачу засобами поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта», ідентифікаційний номер поштового відправлення Р908. Даний лист отримано ОСОБА_1 06.11.2019 року, що підтверджується копією фіскального чеку та повідомленням про вручення поштового відправлення.

Вказані обставини не заперечуються позивачем, при цьому позивач наполягає, що Департаментом порушено строки складення даного акта перевірки, а саме акт від 28.10.2019 року направлено позивачу 30.10.2019 року.

Судом не встановлено порушень строків складання акта перевірки. Як вбачається із направлення для проведення позапланового заходу строк дії направлення з 15.10.2019 року по 28.10.2019 року, як вбачається із матеріалів справи, акт про проведення перевірки № б/н відповідачем складено 28.10.2019 року, тобто на десятий робочий день проведення перевірки. З огляду на відмову від підписання даного акта позивачем та уповноваженою ним особою, акт від 28.10.2019 року № б/н ОСОБА_1 надіслано засобами поштового зв`язку (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та отримано позивачем 06.11.2019 року.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що доводи позивача про процедурні порушення проведеної Департаментом перевірки, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

При цьому, під час розгляду даної справи, судом не встановлено порушення відповідачем процедурних гарантій ОСОБА_1 , що унеможливили реалізацію останньою своїх прав, їх захист при проведенні перевірки.

Інші процедурні порушення, про які зазначає позивач, не спростовують вчинення ним порушення у сфері містобудівної діяльності.

Суд звертає увагу, що відповідачем ніяким чином не порушено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірка була проведена у присутності уповноваженої особи позивача, копію направлення для проведення перевірки вручено уповноваженій особі позивача, протокол та припис позивачеві вручено у строки, передбачені КУпАП.

Також, судом враховано, що суто формальні порушення при проведенні перевірки, за наявності доведеного факта вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не можуть слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

Аналогічна правова позиція зазначена Верховним Судом у постанові від 27.11.2019 року у справі № 826/15257/15.

Необґрунтованим, на думку суду, є посилання позивача на відсутність складу адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, що оскаржувана постанова № 47/19 від 19.11.2019 року по справі про адміністративне правопорушення прийнята за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі: акта позапланової перевірки від 28.10.2019 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 12.11.2019 року.

Як вбачається із змісту постанови № 47/19 від 19.11.2019 року, вказаний документ прийнято у зв`язку з допущеними ОСОБА_1 порушеннями ч. 1 ст.34, ч.1 ст.36, абз.1 ч. 2 ст. 36 Закону № 3038-VI та абз. 4 п. 14 Порядку № 553, а саме здійснення будівельних робіт з реконструкції квартири, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) та ненадання під час перевірки належної будівельної документації. Вказані порушення зафіксовані в акті перевірки від 28.10.2019 року № б/н.

По суті вчиненого позивачем порушення (здійснення будівельних робіт з реконструкції квартири без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та не надання, під час перевірки, документів відповідно до вимог абз. 4 п. 14 Порядку №553), слід зазначити про те, що матеріалами справи підтверджуються встановлені Департаментом порушення ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил

Так, суд вважає необґрунтованими посилання позивача на відсутність у її власності мансардних приміщень, оскільки, відповідно до інформації, яка міститься в матеріалах інвентаризаційної справи, наданої, під час перевірки, КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації разом з листом від 18.10.2019 №062/14-14042 (И-2019) на запит Департаменту, приміщення, які згідно із планом за поверхами на поверх VII Літ. «А» на будівлю по АДРЕСА_4 , позначені за номерами № 3 (площею 13,5 кв.м.) та № 5 (площею 16,3 кв.м.) були переобладнані із горищних приміщень (заміна дахів на мансардні поверхи). Вказане підтверджується витягом із розпорядження Старокиївської районної державної адміністрації від 07.05.1998 року № 255/І «Про залучення інвесторів до переобладнаних горищ будинків та заміни дахів на мансардні поверхи у будинках, що є комунальною власністю Старокиївського районну м. Києва».

Згідно Журналу внутрішніх обмірів та розрахунків площ приміщень буд. АДРЕСА_5 , вказані приміщення № 3 та № 5 знаходяться в квартирі АДРЕСА_1 .

Таким чином, твердження позивача, що ОСОБА_1 не є власником мансард у будинку АДРЕСА_4 , не знайшло свого підтвердження під час судового розгляду даної справи. Відповідачем належними доказами доведено, що ОСОБА_1 володіє мансардними приміщеннями в квартирі АДРЕСА_1 .

Також, слід наголосити, що матеріалами справи спростовуються доводи позивача про те, що нею не виконувалися підготовчі/будівельні роботи, а характер робіт, які здійснювалися в квартирі АДРЕСА_1 , не потребує отримання дозвільних документів відповідно до Переліку № 406.

Так, відповідно до п. 2 Переліку № 406, до робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію відноситься, зокрема, заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції.

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 року № 22-22/3622/0/6-10 роз`яснено терміни несучі конструкції та огороджувальні конструкції.

Згідно з уставленою практикою, несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу.

Огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо.

Відповідно до пункту 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Пунктом 3.21 Розділу 3 «Терміни та визначення понять» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та змін проектної документації на будівництво» визначено поняття «Реконструкція», як перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Так, під час перевірки відповідачем встановлено та зафіксовано в акті перевірки, що у приміщенні №5 на атиковій стіні, яка виконана з семи рядів силікатної цегли, лежав мауерлат, на який сперті стропила. Робітниками, які знаходилися в квартирі АДРЕСА_1 виконувалися роботи з демонтажу обрешітки та покриття даху над приміщенням №5.

На час виходів на місце 15.10.2019 року та 18.10.2019 року у приміщенні №3 в квартирі АДРЕСА_1 було демонтовано конструкцію даху та мауерлат, на атикових стінах, які виконані з семи рядів силікатної цегли, зведено стіни із шести рядів штучного каменю (газоблоку), влаштовано по новозведеним стінам залізобетонний пояс і над зазначеним приміщенням змонтовано металеву балку.

За рахунок зведення нових стін по атиковим стінам приміщення №3 у квартирі АДРЕСА_1 збільшено висоту атикових стін, збільшено об`єм приміщення та змінено фасад будинку.

Керуючись ДСТУ-Н Б В1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» Департаментом визначено, що об`єкт, який перевіряється, за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Матеріалами справи, а саме наданими відповідачем фотографіями, зафіксовано наявність вказаних в акті перевірки будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_1 .

Також, що стосується робіт, які здійснювалися позивачем в квартирі АДРЕСА_1 , судом встановлено наступне.

Позивач на підтвердження своєї позиції посилається на акт обстеження, складений ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» ВОП «Михайлівське» від 10.04.2019 року та на Експертний висновок щодо технічного стану несучих конструкцій покриття квартири АДРЕСА_1 , підготовлений у серпні 2019 року експертами з технічного обстеження - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Кваліфікаційний сертифікат експерта з технічного обстеження будівель і споруд АЕ №002357, також у даному висновку зазначається, що експерт обізнаний про відповідальність відповідно до статті 384 КК України за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до висновків акта обстеження від 10.04.2019 року комісією встановлено пошкодження квартири АДРЕСА_1 та зроблено висновок, що покрівля знаходиться у незадовільному технічному стані та потребує капітального ремонту.

При цьому, експертним висновком визначено, що несучими конструкціями покриття є балки з цільного необрізного дерев`яного брусу 200 мм та крокви перерізом 200х50 мм розташовані з кроком 800х1000 мм. Балки спираються на несучі стіни з цегляного мурування. Покрівля виконана із плоских металевих листів, пофарбованих покрівельною фарбою,

Технічний стан конструкцій покриття квартири АДРЕСА_1 за сукупністю виявлених дефектів відноситься до 4 категорії (аварійний) згідно ДСТУ-Н Б В.1.2-18.2016. Відповідно до п. 5.2.4 ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 необхідно негайно виключити перебування людей в зоні можливого обвалення та вжити заходів, які унеможливлюють таке обвалення до проведення ремонту, підсилення або зміни конструкції, або до ліквідації об`єкта.

Таким чином, експертами рекомендується демонтувати аварійні конструкції покриття будівлі, улаштувати нові конструкції покриття та виконати утеплення покрівлі за окремим проектним рішенням.

Як вбачається із зазначених документів, позивачу необхідно здійснити капітальний ремонт/демонтувати аварійні конструкції покриття будівлі (в тому числі і несучі конструкції покриття), улаштувати нові конструкції покриття та виконати утеплення покрівлі за окремим проектним рішенням.

При цьому, позивач зазначає, що роботи, які, здійснювалися на об`єкті містобудування виконувалися з врахуванням зазначеного акта обстеження та висновку експерта, які передбачали виконання капітального ремонту/демонтаж аварійних конструкцій покриття будівлі (в тому числі і несучі конструкції покриття), улаштування нових конструкцій покриття та виконання утеплення покрівлі за окремим проектним рішенням.

Отже, суд зазначає, що надані позивачем документи підтверджують, що при здійсненні робіт у квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 необхідно: 1) виконати будівельні роботи; 2) при здійсненні таких робіт, здійснити втручання в несучі конструкції покриття; 3) виконувати будівельні роботи за окремим проектним рішенням.

Аналіз позовної заяви дає підстави стверджувати, що в свою чергу, позивач заперечує вищезазначені висновки. Отже, судом встановлено суперечність доводів позивача, а саме їх невідповідність доказам, поданим ним до суду.

Таким чином, в рамках даної справи, відповідачем доведено, що ОСОБА_1 виконувалися будівельні роботи, з реконструкції квартири АДРЕСА_1 , що призвело до збільшення об`єму приміщення та зміни фасаду будинку. Ризиком здійснення такої діяльності є руйнування будівлі і споруди. Вказане підтверджується актом перевірки від 28.10.2019 року та матеріалами фотофіксації, які здійснені в рамках перевірки 18.10.2019 року під час виходу посадовими особами Департаменту на перевірку за адресою квартира АДРЕСА_1 .

Згідно із п. 5 Порядку № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Згідно із ч. 5 ст. 26 Закону № 3038-VI проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

За змістом частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин першої та другої статті 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Таким чином, суд приходить до висновку, що будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 ., які здійснювалися ОСОБА_1 повинні були виконуватися після подання повідомлення про початок виконання таких будівельних робіт

Разом з тим, позивач стверджує, що 16.04.2019 року ним надіслано рекомендованим листом з описом вкладення до відповідача повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зазначив, що вказане підтверджується поштовим відправленням з ідентифікатором №871.

Суд критично ставиться до вказаних доводів ОСОБА_1 , оскільки, під час розгляду даної справи позивачем не підтверджено вказані обставини, до суду не подано ні копії такого повідомлення, ні доказів його направлення, а дані про відправлення за номером №871 у реєстрі відстеження поштових відправлень ПАТ «Укрпошта» відсутні.

При цьому, відповідачем зазначено, що до Департаменту не надходило повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.04.2019 року від ОСОБА_1 щодо об`єкта будівництва на АДРЕСА_1 .

З огляду на викладене вище, судом встановлено правомірність висновків акта перевірки від 28.10.2019, яким встановлено, що власницею квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_1 в порушення ч. 1 ст.34, ч.1 ст.36, абз.1 ч. 2 ст. 36 Закону № 3038-VI виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ).

Крім того, оскільки позивачем, ні під час перевірки, ні під час судового розгляду не надано доказів наявності у неї необхідної проектної документації щодо виконання будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 , як і не надано до суду, доказів надання таких документів Департаменту під час перевірки.

Отже, суд погоджується з доводами відповідача, що під час перевірки позивачем чи її уповноваженою особою, в порушення абз. 4 п. 14 Порядку № 553 не надано проектну документацію, договори на розроблення проектної документації, технічний звіт складений згідно з вимогами ДБН В.3.2.2-2-2009.

Під час позапланової перевірки відповідачем було встановлено, що ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири, що призвело до збільшення об`єму приміщення та зміни фасаду будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) та без належної будівельної документації.

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, в тому числі, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Вказана норма кореспондується із пп. 3 п. 11 Порядку № 553, відповідно до якої посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За наведених обставин суд приходить до висновку, що відповідач цілком обґрунтовано та правомірно виніс припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.10.2019 року, яким вимагав зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених порушень та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.10.2019 року, усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, на переконання суду, під час винесення оскаржуваних приписів, відповідач діяв у відповідності до вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Отже, з вказаних вище обставин у своїй сукупності суд приходить до висновку, що доводи відповідача щодо правомірності винесення постанови від 19.11.2019 року. № 47/19 та приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.10.2019 року та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.10.2019 року є обґрунтованими та підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідно до частини 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з`ясувавши фактичні обставини справи та проаналізувавши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись статтями 77, 139, 241-246, 250, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя О.В. Патратій