Справа № 520/3208/2020
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

з питання відстрочення виконання судового рішення

"17" грудня 2020 р. справа № 520/3208/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сліденка А.В., розглянувши за процедурою письмового провадження заяву відповідача про відстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області
до Первомайського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №14 "БАРВІНОК" комбінованого типу Первомайської міської ради Харківської області
прозастосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

встановив:

Суб`єкт владних повноважень, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі за текстом - владний суб`єкт, адміністративний орган, Головне управління, Управління) у порядку адміністративного судочинства заявив вимоги про: 1) застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Первомайського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №14 "БАРВІНОК" комбінованого типу Первомайської міської ради Харківської області за адресою: Харківська обл., місто Первомайський, мікрорайон-3, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання; 2) зобов`язання припинити використання будівлі Первомайського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №14 "БАРВІНОК" комбінованого типу Первомайської міської ради Харківської області за адресою: Харківська обл., місто Первомайський, мікрорайон-3 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Підставами звернення були висновку акту за результатами проведеного заходу контролю, який показав на вчинення ДНЗ низки порушень у сфері цивільного захисту, пожежної безпеки, техногенної безпеки, які тягнуть за собою ризик настання негативних наслідків у вигляді пожежі, а саме: 1) Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; 2) Приміщення електрощитової не відокремлене від інших приміщень протипожежними дверима; 3) Шляхи евакуації дошкільного закладу не забезпечені евакуаційним освітленням у повному обсязі; 4) Не проведено перевірку пристроїв захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів у відповідності до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд"; 5) Пожежні кран-комплекти знаходяться в несправному стані, а саме пожежні рукави.

Рішенням суду від 12.05.2020р. позов було частково задоволено, зупинено зупинено експлуатацію Первомайським дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) №14 "Барвінок" комбінованого типу Первомайської міської ради Харківської області (ідентифікаційний код - 24333054; місцезнаходження - 64105, Харківська область, м. Первомайський, мікрорайон-3) будівлі за адресою: Харківська обл., місто Первомайський, мікрорайон-3 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки, установлених згідно з актом Первомайського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 23.12.2019 р. №165.

10.12.2020р. до суду надійшла заява відповідача про відстрочення виконання вказаного рішення суду до 01.09.2021 р., умотивоване посиланням на ту обставину, що виявлені перевіркою порушення, які спричинили застосування заходів реагування, на теперішній час частково усунуті. Також відповідач висловив припущення, що зупинення експлуатації будівлі ДНЗ призведе до негативних наслідків, наприклад, протестів батьків. Зазначив також, що незважаючи на наявні порушення у сфері пожежної безпеки, ДНЗ пропрацював 39 років, і за цей час надзвичайних ситуацій не відбувалося.

Суб`єкт владних повноважень, ГУ ДСНС у Харківській області, проти задоволення заяви заперечував, зазначивши, що порушення у сфері пожежної безпеки, наявні у будівлі ДНЗ, наразі повністю не усунуті, а тому будівля експлуатуватися не може.

Від представників сторін до суду надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, а тому суд, з огляду на приписи ч. 2 ст. 378 КАС України, вважає за можливе розглянути подану заяви у порядку письмового провадження за наявними у справі доказами, які повно та всебічно висвітлюють обставини спірних правовідносин.

Вирішуючи по суті питання з приводу відстрочення виконання рішення про зупинення експлуатації будівлі ДНЗ, суд вважає, що до відносин, котрі склались на підставі установлених обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Так, положеннями ст. 378 КАС України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду (ч.1 ст.378); Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду (ч.2 ст.378); Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3 ст.378); Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч.4 ст.378); Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови (ч.5 ст.378).

Оскільки норми КАС України не містять визначення термінів «відстрочення» та «розстрочення», то суд вважає за необхідне виходити із загальних правил, відповідно до яких і процедура розстрочення, і процедура відстрочення є по суті перенесенням календарної дати настання у відповідача по адміністративній справі (боржника за виконавчим провадженням) обов`язку виконати судовий акт.

Відмінність між указаними процедурами полягає у тому, що у разі застосування механізму відстрочення - строк виконання судового акту визначається однією календарною датою, а у разі застосування механізму розстрочення - декількома календарними датами із визначенням обсягу виконання у кожну із цих дат.

Окрім того, суд вважає, що механізм відстрочення за загальним правилом поза розумним сумнівом може бути застосований у тому разі, коли в матеріалах справи наявні неспростовні докази припинення у майбутньому дії тієї причини, котра у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку невідворотно спричинила неможливість виконання судового рішення або призвела до істотного ускладнення виконання судового рішення.

Натомість, механізм розстрочення підлягає застосуванню, насамперед, у тому разі, коли саме унаслідок власних дій боржника настануть зміни об`єктивної дійсності, котрі припинять дію тієї причини, котра у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку невідворотно спричинила неможливість виконання судового рішення або призвела до істотного ускладнення виконання судового рішення.

Разом із тим, суд вважає, що самі по собі ці відмінності не є достатньою правовою підставою для прийняття остаточного процесуального рішення з питання відтермінування строку виконання судового акту.

Вирішуючи подану заяву по суті, суд зазначає, що заявником не повідомлено про існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, але з неминучою невідворотністю відпадуть чи зміняться у майбутньому.

Суд також звертає увагу, що рішення суду по даній справі було ухвалено 12.05.2020 р., законної сили набрало 07.08.2020 р.

Утім, заявником не викладено жодних обґрунтованих доводів щодо обставин, які перешкоджали виконанню рішення протягом 7 місяців 2020 року, які сплинули з дати ухвалення рішення, і сприятимуть виконанню судового рішення по даній справі протягом 8 місяців 2021 року.

Додатково суд зазначає, що у силу прямого застереження ч.5 ст.378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Рішення по даній справі було ухвалено 12.05.2020 р., у той час як подана відповідачем заява містить вимогу про відстрочення виконання до 01.09.2021 р.

Відтак, сформульована відповідачем вимога суперечить положенням ч. 5 ст. 378 КАС України, що є окремою та самостійною підставою для відмови у задоволення заяви.

Отже, подану заяву належить залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 241-243, 248, 255, 295, 372, 378 КАС України, суд, -

ухвалив:

Заяву про відстрочення виконання рішення суду по справі №520/3208/2020 - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, тобто протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення, набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України, тобто негайно після підписання.

Суддя Сліденко А.В.