Справа № 826/20194/16
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Бужак Н.П.

Глущенко Я.Б.

За участю секретаря Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" до Харківської митниці ДФС, Державної фіскальної служби України, Державної казначейської служби України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Публічне акціонерне товариство "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" (далі - ПАТ «ОГХК») звернувся до суду з позовом до Харківської митниці ДФС, Державної фіскальної служби України, Державної казначейської служби України, в якому просив:

- визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України), Харківської митниці ДФС України в особі Митного посту «Куп`янськ» Харківської митниці ДФС України щодо затримки вагонів 58987280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» за відправками №№46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644 Вільногірськ ІІридн. - Заяча Гірка (РФ);

- зобов`язати Державну казначейську службу України списати з рахунків державного бюджету як відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями ДФС України, Харківської митниці ДФС України суму в розмірі 307 711,70 грн на користь Публічного акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2020 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду, Акціонерне товариство "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" звернулося з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що Харківською митницею ДФС та Державною фіскальною службою України безпідставно затримано вагони та порушено встановлений законодавством порядок проведення досліджень проб та зразків товарів, внаслідок чого, позивач поніс значні збитки.

12 жовтня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Слобожанської митниці Держмитслужби (правонаступник Харківської митниці ДФС) надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

12 жовтня 2020 року до суду апеляційної інстанції від Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" надійшло клопотання про перенесення судового засідання для надання достатнього часу для отримання, ознайомлення та надання заперечень або пояснень на відзиви та інші документи по справі.

Розгляд справи було відкладено.

12 жовтня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Державної фіскальної служби України надійшло клопотання про заміну відповідача на його правонаступника, в якому просила замінити Державну фіскальну службу України у порядку процесуального правонаступництва на належного відповідача - Державну митну службу України.

28 жовтня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" надійшли заперечення на відзив Слобожанської митниці Держмитслужби.

28 жовтня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Державної фіскальної служби України надійшло клопотання про процесуальне правонаступництво, в якому просило замінити Державну фіскальну службу України на належного, в порядку процесуального правонаступництва на Державну податкову службу України.

Згідно ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України №1200 від 18 грудня 2018 року утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України №682-р від 21 серпня 2019 року, Кабінет Міністрів України погодився з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року № 227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає за необхідне замінити відповідача Державну фіскальну службу України на його правонаступника - Державну податкову службу України.

01 грудня 2020 року електронною поштою та 03 грудня 2020 року засобами поштового зв`язку до Шостого апеляційного адміністративного суду від Слобожанської митниці Держмитслужби надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2020 року у задоволенні клопотання Слобожанської митниці Держмитслужби про клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі № 826/20194/16 - відмовлено.

03 грудня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду Слобожанської митниці Держмитслужби надійшло клопотання про заміну сторони в адміністративній справі, в якому просила замінити первісного відповідача - Харківську митницю ДФС на Слобожанську митницю Держмитслужби.

Згідно п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 02 жовтня 2019 року № 858 "Про утворення територіальних органів Державної митної служби" Харківську митницю ДФС реорганізовано шляхом приєднання до Слобожанської митниці Держмитслужби.

Наказом Голови Державної митної служби України від 23 жовтня 2019 року № 18 затверджено Положення про Слобожанську митницю Держмитслужби.

Відповідно до п. 1 вищевказаного Положення, Слобожанська митниця Держмитслужби (далі Митниця) є територіальним органом Державної митної служби, який підпорядковується Державній митній службі України (далі Держмитслужба). Митниця забезпечує реалізацію повноважень Держмитслужби у зоні своєї діяльності.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1217-р визначено, можливість забезпечення здійснення з 08.12.2019 р. Державною митною службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 р. № 227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне замінити відповідача " Харківську митницю ДФС на його правонаступника - Слобожанську митницю Держмитслужби.

11 грудня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" надійшло повторне клопотання про відкладення розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 309 КАС України, апеляційна скарга на скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вказане, з огляду на те, що розгляд даної справи за клопотанням сторін вже відкладався, явка сторін в судове засідання суду апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, а наданих сторонами матеріалів достатньо для прийняття рішення у справі, з метою недопущення порушення розумного строку розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що у задоволенні повторного клопотання Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" про відкладення розгляду справи слід відмовити.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Публічне акціонерне товариство "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" є продавцем товару «концентрат ільменітів» за Контрактом №01/16 від 01 грудня 2015 року.

Філія «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» АТ «ОГХК» є відправником вантажу «руди та концентрати титанові» в 11 вагонах №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, за відправками №№ 46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644.

Покупцем товару є компанія «BOLLWERK Finanzierungs-und Industriemanahements AG», Австрія.

Одержувачем вантажу є підприємство «АВИСМА» філія ПАТ «Корпорація ВСМПО-Ависма», Російська Федерація.

Товар експортується за митною декларацією № 110010001/2016/16195 від 04 травня 2016 року.

Листом ДФС України від 05 травня 2016 року вих. №15858/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», адресованому Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області, були встановлені вимоги:

1. Провести під час митного контролю пропуску вантажу, спільний із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митний огляд товару, який оформлений Дніпропетровською митницею ДФС за митною декларацією типу ЕК 10 АА № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 р. під час якого:

- здійснити відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 МК України, за МД № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 р. з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ;

- перевірити подані до митного контролю документи, що свідчать про оформлення «концентрату ільменітового. У вигляді піску чорно-коричневого кольору. Вміст: ТіО2 - 64,7064,9%» на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого товар вироблений, очного місця призначення товару тощо.

2. Відібрані зразки товару з оформленими належним чином документами скерувати до ГУВБ ДФС для подальшого направлення їх до незалежних експертних установ на дослідження.

3. В ході митного огляду провести обов`язкове зважування вантажу та розглянути питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України морським судном.

4. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також, притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

З метою відпрацювання вимог листа ДФС України від 05 травня 2016 року вих. №15858/7/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», підрозділом митного оформлення митниці було надано заявку перевізнику - станції Куп`янськ-Сортувальний щодо подання вищевказаного вантажу для здійснення митного огляду, зважування та взяття проб (зразків).

08 травня 2016 року в зону митного контролю митного поста «Купянськ» Харківської митниці ДФС прибули залізничні вагони.

09 травня 2016 року комісійно було проведено митний огляд та зважування залізничних вагонів з товаром, вибірково відкрито вагони, здійснено взяття проб (зразків) товару, що оформлено документально.

Зокрема, Актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №807012204/2016/000006 від 09 травня 2016 року, у зоні митного контролю ВМО «Сортувальний» митного поста «Куп`янськ» комісійно проведено митний огляд вагонів. Було відкрито залізничні вагони №№ 58966284, 59300632, 58088089. За результатами митного огляду встановлено, що у вагонах, які завантажені приблизно на 95% об`єму, знаходиться речовина сухому стані у вигляді свободно текучого мілкого піску чорно-коричньового кольору. З метою подальшої ідентифікації товару та, згідно методичних рекомендацій щодо відбору проб та зразків руд, концентратів, відходів металургійного виробництва чорних та кольорових металів, з зазначених відкритих вагонів відібрано точечні проби (зразки), які потім було скореговано у 2 об`ємні проби по 3 кг. кожна.

Актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №807012204/2016/000009 від 26 травня 2016 року, у зоні митного контролю ВМО «Сортувальний» митного поста «Куп`янськ» комісійно проведено митний огляд вагонів. Було відкрито залізничні вагони №№58966284, 59300632, 58088089. За результатами митного огляду встановлено, що у вагонах, які завантажені приблизно на 95% об`єму, знаходиться речовина сухому стані у вигляді свободно текучого мілкого піску чорно-коричньового кольору. З метою подальшої ідентифікації товару та, згідно методичних рекомендацій щодо відбору проб та зразків руд, концентратів, відходів металургійного виробництва чорних та кольорових металів, з зазначених відкритих вагонів відібрано точечні проби (зразки), які потім було скореговано у 2 об`ємні проби по 3 кг. кожна.

За результатом взяття 09.05.2016 року вищевказаної проби (зразків), складено Акт про взяття проб (зразків) товарів №1 від 09.05.2016 року.

З метою перевірки загальної ваги задекларованого товару було проведено зважування вантажу на 150-тонних статичних вагах типу ВТВ 1 СТБ станції Куп`янськ-Сортувальний: за результатами зважування встановлено, що вага товару відповідає задекларованій у митній декларації та зазначеній у товарно-транспортних документах. Про зважування складено акт загальної форми станції Куп`янськ-Сортувальний №Т886 від 09.05.2016 року.

Відібрані проби (зразки) товару були направлені ДФС України до експертної установи листом від 12.05.2016 року вих. №10389/6/99-99-22-04-01-15.

Листом ДФС України від 25 травня 2016 року вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», адресованому Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області, повідомлено, ГУВБ ДФС, відповідно до листа УВБ ГУ ДФС у Харківській області від 10.05.2016 року №3038/8/20-40-08-19 щодо направлення на дослідження товару «руди та концентрати титанові», проведено експертизу зразків товару, оформленого за експортно-імпортною декларацією від 04.05.2016 року №110010001/2016/16195.

Також, у вказаному листі зазначено, що, відповідно до висновку експерта, оформленого протоколом дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18.05.2016 року, складеного експертом Інституту надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля, встановлено наступне: товар, заявлений у вказаній митній декларації «руди та концентрати титанові: концентрат ільменітовий. У вигляді піску чорно-коричньового кольору. Вміст: ТіО2 - 64,7-64,9%» не є ільменітом та не відповідає зазначеним у МД № 110010001/2016/16195, графа 31, ТУ У 14-10-005-98; код товару згідно з УКТЗЕД (графа 33 МД № 110010001/2016/16195), а саме не відповідає хімічному складу товару.

Враховуючи вищевикладене, зазначеним листом, з метою виявлення та припинення можливих порушень митного та податкового законодавства, а також пов`язаних ними корупційних правопорушень, встановлені наступні вимоги:

1. Проводити, під час митного контролю пропуску вантажів, спільні із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митні огляди експортних товарів «руди та концентрати титанові, коди згідно з УКТЗЕД та », які переміщуються залізничним транспортом на адресу підприємств, зареєстрованих у РФ, зокрема, з «ABICMA» філія ПАТ «Корпорація ВСМПО-АВІСМА» (Пермський край, м. Березники, вул. Заміська, 29), під час яких здійснювати відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 Митного кодексу України, з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ; перевіряти подані до митного контролю документи, що стали підставою для переміщення товарів через митний кордон України, на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого, товар вироблений, точного місця призначення товару тощо.

2. В ході митних оглядів проводити обов`язкове зважування вантажів та розглядати питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України залізничним транспортом.

3. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також, притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

З метою відпрацювання вимог листа ДФС України №17982/7/99-99-22-04-01-17 від 25 травня 2016 року «Про вжиття заходів» 26.05.2016 року, працівниками відділу митного оформлення «Сортувальний» митного поста «Куп`янськ» було здійснено відбір проб та зразків товару, про що складено акт про взяття проб (зразків) товарів №2 від 26.05.2016 року.

Відібрані проби (зразки) товару були направлені до експертної установи Запитом №1 про проведення досліджень від 26.05.2016 року вих.№270/68/20-70-68-03 від 27.05.2016 року.

Листом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України від 02 червня 2016 року вих. №932/94-94-88 «Про дослідження проби концентрату ільменітового», адресованому начальнику митного поста «Куп`янськ» Харківської митниці ДФС України, на запит №1 від 26.05.2016 року надано висновок №150 від 02.06.2016 року, складений експертом Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС, в якому вказано, що результати дослідження наданої проби товару не суперечать інформації (якісний склад) про товар, наведений у графі 31 МД ЕК 10АА від 04.05.2016 року №110010001/2016/016195.

До отримання висновків експертизи вагони знаходились на станції Куп`янськ-Сортувальний у зоні митного контролю.

Відповідно до Акта загальної форми №А136 від 02 червня 2016 року, станції Куп`янськ-Сортувальний випуск вагонів дозволено 02.06.2016, відповідно до листа ДФС України №02/06 932/94-94-88 від 02.06.2016 року.

В подальшому, листом від 19 вересня 2016 року №М-05/М-28/18 Регіональна філія «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» на адресу Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця» передані матеріали від 25.07.2016 №М-28/16 щодо затримки на станції Куп`янськ-Сорт. на вимогу Харківської митниці ДФС України вагонів №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» за відправками №№ 46103727, 46106677, 46103669, 46103651, 46103693, 46103685, 46103735, 46103768, 46103750, 46103719, 46103644 Вільногірськ Придн. - Заяча гірка (РФ). Лист містить вимогу провести стягнення з відправника витрат за затримку вагонів у сумі 307711,70 грн. за вищевказаними відправленнями.

Як наслідок, філією «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» АТ «ОГХК» отримано листа начальника станції Вільногірськ від 23.09.2016 року вих. №39 (вх. №1655), наступного змісту: на вимогу Харківської митниці ДФС України на станції Куп`янськ-Сорт. Були затримані вагони №№589887280, 53688396, 53651691, 53640934, 58960832, 58088089, 59300632, 59348086, 59300814, 58966284, 53640876 з вантажем «руди та концентрати титанові» Вільногірськ Придн. - Заяча гірка (РФ). Згідно з роз`ясненням Укрзалізниці від 08.09.2016 року №ЦЦМ-14/279 обов`язок власників товару або уповноважених ними осіб щодо оплати операцій, здійснених під час проведення митного контролю на залізничному транспорті, незалежно від факту виявлення або не виявлення незаконно переміщеного товару під час здійснення такого контролю. За затримку вагонів станцією Куп`янськ-Сорт. Була нарахована сума у розмірі 307711,70 грн., яка буде стягнута з ДП «ОГКХ» філія Вільногірський ГМК.

Відповідно до Накопичувальної картки №26090694 зборів за роботи (послуги) та штрафів, пов`язаних з перевезенням вантажів (вантажобагажу) від 26.09.2016 року, на підставі платіжних доручень №№105452, 105453 від 23.09.2016 року, з філії «Вільногірський ГМК» АТ «ОГХК» було стягнуто на користь АТ «Укрзалізниця» 307711,70 грн.

Не погоджуючись із діями Харківської митниці ДФС, Державної фіскальної служби України, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування (в редакціях, що діяли на час виникнення спірних правовідносин).

Приписами п. 24 ч. 1 ст. 4 МК України визначено, що митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 318 МК України закріплено загальні принципи здійснення митного контролю.

Так, відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 318 МК України, митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Згідно ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Нормами ч. 1 ст. 321 МК України передбачено, що товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом.

Частинами 3-4 ст. 321 МК України закріплено, що у разі вивезення товарів, транспортних засобів комерційного призначення за межі митної території України митний контроль розпочинається з моменту пред`явлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення для митного оформлення та їх декларування в установленому цим Кодексом порядку.

Граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем до моменту поміщення цих товарів, транспортних засобів у відповідний митний режим не може перевищувати 180 календарних днів.

Положеннями статті 336 МК України передбачено, що питний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: 1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; 2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); 3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; 4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; 5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів; 6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; 7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

Приписи статті 338 МК України визначають порядок здійснення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів.

У відповідності до ч. 1 ст. 338 МК України, огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред`явлених органу доходів і зборів (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

За приписами ч. 5 ст. 338 МК України, крім випадків, зазначених у частинах другій - четвертій цієї статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України. З метою проведення огляду (переогляду) товарів посадові особи органів доходів і зборів самостійно вживають заходів, передбачених цим Кодексом, на всій митній території України, включаючи зупинення транспортних засобів для проведення їх огляду (переогляду), в межах контрольованого прикордонного району та прикордонної смуги. Такий огляд (переогляд) проводиться за рахунок органу, з ініціативи або на підставі інформації якого прийнято рішення про його проведення. Якщо в результаті проведення огляду (переогляду) виявлено факт незаконного переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, витрати, пов`язані з проведенням огляду (переогляду), відшкодовуються власником зазначених товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою.

Згідно ч. 6 ст. 338 МК України, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється у присутності особи, яка переміщує ці товари, транспортні засоби через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем, а у разі її відсутності - за умови залучення не менше ніж двох понятих.

Відповідно до частини 8 статті 338 МК України, за результатами митного огляду (переогляду) складається акт огляду (переогляду) у двох примірниках, в якому зазначаються відомості про: 1) посадових осіб органу доходів і зборів, які здійснювали огляд (переогляд), та осіб, які були присутні під час його проведення; 2) підстави проведення огляду (переогляду) за відсутності особи, яка переміщує товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем; 3) обсяг здійснення огляду (переогляду) та результати його проведення; 4) інші відомості, що стосуються товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд (переогляд) яких проводився.

Положеннями ч.ч. 1-2 ст. 356 МК України визначено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки.

У відповідності до приписів ч.ч. 6-8 ст. 356 МК України, взяття проб (зразків) товарів, що перебувають під митним контролем, посадовими особами інших державних органів, а також декларантами або уповноваженими ними особами здійснюється спільно з посадовими особами відповідного органу доходів і зборів.

Декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами органу доходів і зборів та інших державних органів.

Органи доходів і зборів повинні бути ознайомлені з результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) проб (зразків) товарів, взятих іншими державними органами, декларантами або уповноваженими ними особами, не пізніше наступного робочого дня після їх отримання зазначеними органами та особами, а також отримати примірники результатів таких досліджень (аналізів, експертиз).

Частиною 17 статті 356 МК України передбачено, про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно ч. 19 ст. 356 МК України, декларанти або уповноважені ними особи повинні бути ознайомлені з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів і отримати від органу доходів і зборів, яким призначено таке дослідження (аналіз, експертизу), примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або після отримання органом доходів і зборів примірників результатів такого дослідження (аналізу, експертизи) від інших державних органів. Ненадання примірників результатів досліджень у зазначений термін є порушенням службових обов`язків посадовими особами органу доходів і зборів.

Як вбачається з матеріалів справи, Державною фіскальною службою України на адресу Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області направлено лист від 05 травня 2016 року вих. №15858/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів» (Т. 1 а.с. 97-99).

У вищевказаному листі, з метою виявлення та припинення можливих порушень митного та податкового законодавства, а також пов`язаних з ними чи корупційних правопорушень, ДФС України вимагала:

1. Провести під час митного контролю пропуску вантажу, спільний із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митний огляд товару, який оформлений Дніпропетровською митницею ДФС за митною декларацією типу ЕК 10 АА № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 р. під час якого: - здійснити відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 МК України, за МД № 110010001/2016/16195 від 04.05.2016 р. з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ; - перевірити подані до митного контролю документи, що свідчать про оформлення «концентрату ільменітового. У вигляді піску чорно-коричневого кольору. Вміст: ТіО2 - 64,7064,9%» на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого, товар вироблений, очного місця призначення товару тощо. 2. Відібрані зразки товару з оформленими належним чином документами скерувати до ГУВБ ДФС для подальшого направлення їх до незалежних експертних установ на дослідження. 3. В ході митного огляду провести обов`язкове зважування вантажу та розглянути питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України морським судном. 4. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також, притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

Також, Державною фіскальною службою України на адресу Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області направлено лист від 25 травня 2016 року вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів» (Т. 1 а.с. 100-102).

У даному листі ДФС України, враховуючи висновок експерта від 18 травня 2016 року,

Також, у вказаному листі зазначено, що, відповідно до висновку експерта, встановлені наступні вимоги: 1. Проводити, під час митного контролю пропуску вантажів, спільні із співробітниками УВБ ГУ ДФС у Харківській області митні огляди експортних товарів «руди та концентрати титанові, коди згідно з УКТЗЕД та », які переміщуються залізничним транспортом на адресу підприємств зареєстрованих у РФ, за контрактами з наступними фірмами: «BOLLWERK Finanzierungs-und Industriemanagement AG» Goldschmiedgasse 4, Vienna, 1010, Austria); «Steuermann Investitions-und Handelsgesellschaft mbH» (1010 Wien,Goldschmiedgasse 4 Austria); - «АВІСМА» філія ПАТ «Корпорація ВСМПО-АВІСМА» (Пермський край, м. Березники, вул. Заміська, 29); - «TOLEXIS ENTERPRISES AG» (BAARERSTRASSE 8, 6300, ZUG SWITZERLAND); - «Tolexis International Limited» (Emiliou Chourmouziptf, Lophitis Business Centre 6th floor,office 601, 3035, Limassol, Cyprus); - «ІММСО (INDUSTRIAL MINERALS&METALS) LIMITED» (19/F, Seaview Commercial Building, 21-24 Connaught Road West,Hong Kong); -«Conor Trading LP» (зареєстрована на поштовому індексі 39/5 Granton Cresent Edinburgh EH5 1BN, проте знаходиться за адресою: 84 Park Road, Rosyth, KY11 2JL United Kingdom); - «ADELIS TRADE LLP» (Світ 6011, 128 Елдерзгейт Стріт, БарбікенЛондон ЕС1А 4АЕ, Велика Британія), під час яких: - здійснювати відбір проб (зразків) товару, відповідно до ст. 356 Митного кодексу України, з подальшим направленням їх на дослідження до експертних установ; - перевіряти подані до митного контролю документи, що стали підставою для переміщення товарів через митний кордон України, на предмет наявності в них розбіжностей, ознак підробки чи внесення неправдивих відомостей, українського виробника, ТУ У, відповідно до якого, товар вироблений, точного місця призначення товару тощо. 2. В ході митних оглядів проводити обов`язкове зважування вантажів та розглядати питання щодо можливості його подальшого переміщення через митний кордон України залізничним транспортом. 3. У разі виявлення ознак порушень митного, податкового або антикорупційного законодавства, ініціювати заходи, спрямовані на недопущення нанесення збитків державі, їх відшкодування, а також, притягнення службових осіб до визначеної законом відповідальності.

Частиною 4 статті 7 Митного кодексу України (далі - МК України), безпосереднє керівництво здійсненням державної митної справи покладається на центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 року №236 затверджено Положення Про Державну фіскальну службу України (далі - Положення №236).

Відповідно до пункту 1 Положення №236, ДФС України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску.

За приписами пункту 3 Положення № 236, одним із основних завдань ДФС України є реалізація державної податкової політики та політики у сфері державної митної справи, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків і зборів, митних та інших платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, державної політики з адміністрування єдиного внеску, а також боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань сплати єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів.

Положеннями пункту 4 Положення №236 визначено, що ДФС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює контроль за дотриманням податкового і митного законодавства; здійснює контроль за дотриманням суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності і громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України; застосуванням відповідно до закону заходів тарифного та нетарифного регулювання під час переміщення товарів через митний кордон України і після завершення операцій митного контролю та митного оформлення; правильністю визначення митної вартості товарів відповідно до закону, а також за правильністю визначення країни походження та класифікації згiдно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) товарів, що переміщуються через митний кордон України; забезпечує застосування митних режимів, здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, поміщених у відповідні митні режими.

Наказом ДФС України від 27 серпня 2014 року №79 затверджене Положення про Харківську митницю ДФС, пунктом 1 якого встановлено, що Харківська митниця Державної фіскальної служби України (далі -Митниця) є територіальним органом Державної фіскальної служби України, який підпорядковується Державній фіскальній службі України (далі - ДФС). Митниця забезпечує реалізацію повноважень ДФС у зоні своєї діяльності.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що, направляючи на адресу Харківській митниці ДФС та Управлінню внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Харківській області листи від 05 травня 2016 року вих. №15858/99-99-22-04-01-17 та від 25 травня 2016 року вих. №17982/7/99-99-22-04-01-17 «Про вжиття заходів», Державна фіскальна служба України діяла в межах повноважень та у спосіб передбачений законом.

На підставі вказаних листів ДФС України був проведений огляд товарів та взято проби (зразки) товарів, про що було складено Акти про взяття проб (зразків) товарів від 09 травня 2016 року №1 та від 26 травня 2016 року №2 (Т. 1 а.с. 159, 161).

Доводи апелянта про те, що позивача не було повідомлено про взяття проб (зразків) товарів, що знаходилися у вагонах, а також, не було повідомлено про результати проведеного дослідження та не надано примірник результатів, колегія суддів приймає до уваги. Однак, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, в цій частині, про те, що ненадання Харківською митницею ДФС та Державною фіскальною службою України позивачу можливості ознайомитись із результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів, а також ненадання примірників цих результатів (протоколу від 18.05.2016 року та висновку від 02.06.2016 року) не містить ознак бездіяльності, що могла б мати своїм наслідком затримку вагонів.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 357 МК України, взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

З результатами дослідження проб (зразків) товарів, взятих, згідно Акту від 09 травня 2016 року №1, експертом Інституту надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля складено Протокол дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18 травня 2016 року (Т. 1 а.с. 103).

Однак, у вказаному протоколі зазначено, що для точного встановлення кількісного елементного складу матеріалу необхідно проведення досліджень матеріалу методом локального рентгеноспектрального аналізу. В даний час із-за причин технічного характеру Інститут не має можливості провести вказані дослідження.

З огляду на зазначене, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що дослідження не було проведено з підстав, які не залежали ані від експертної установи, ані від органів доходів та зборів.

Згідно ч.ч. 8-9 ст. 357 МК України, за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Щодо посилання апелянта у запереченнях на відзив на апеляційну скаргу про те, що експертною установою, всупереч наведеним вище нормам законодавства надано замість висновку протокол дослідження, колегія суддів зазначає наступне.

Так, вірним є висновок суду першої інстанції в цій частині про те, що дослідження проводиться експертом, який повинен скласти висновок за його результатами, складення ним протоколу, а не висновку, який не відповідає вимогам чинного законодавства та порядку проведення досліджень, не може свідчити про порушення з боку органів доходів та зборів.

У відповідності до ч. 3 ст. 357 МК України, призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Отже, через неможливість провести дослідження в Інституті надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля, були повторно взяті проби (зразки), які направленні на до слідження до іншої експертної установи, Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС.

За результатом проведення експертного дослідження, експертом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складений Висновок від 02 червня 2016 року №150.

Згідно частини 6 статті ст. 357 МК України, строк проведення досліджень (аналізів, експертиз) проб (зразків) призупиняється у разі наявності клопотання експерта перед органом доходів і зборів, який призначив дослідження (аналіз, експертизу), про надання йому додаткових матеріалів. Додаткові матеріали повинні бути надані у строк, що не перевищує 10 днів з дня отримання такого клопотання. У разі ненадання додаткових матеріалів у зазначений строк керівник спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, керівник органу доходів і зборів за місцем розташування відокремленого підрозділу зазначеного спеціалізованого органу або керівник відповідної експертної установи (організації) приймає рішення про проведення часткового дослідження (аналізу, експертизи) або про відмову у проведенні дослідження (аналізу, експертизи).

Матеріали справи свідчать, що за результатами дослідження проб (зразків) взятих 09 травня 2016 року, експертом Інституту надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля складено протокол дослідження фазового складу зразків товару «концентрат ільменітів» від 18 травня 2016 року. За результатами дослідження проб (зразків) повторно взятих 18 травня 2016 року експертом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складений Висновок №150 від 02 червня 2016 року.

Із вищевказаного вбачається, що в обох випадках було дотримано десятиденний строк проведення дослідження проб (зразків), визначений частиною 6 статті ст. 357 МК України.

Відповідно до п. 3 частини 2 статті 255 МК України, митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу. Строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, судом першої правомірно вказано, що у даному випадку мали місце обставини, передбачені пунктом 3 частини другої статті 255 МК України, які передбачають можливість перевищення часу, зазначеного у частині першій цієї статті, на час виконання відповідних формальностей.

Частиною 7 статті ст. 357 МК України передбачено, що збитки, завдані декларанту або уповноваженій ним особі внаслідок порушення встановлених цією статтею строків проведення досліджень (аналізів, експертиз), відшкодовуються органами доходів і зборів в установленому законом порядку.

Таким чином, судом першої інстанції вірно зазначено, що чинне законодавство не передбачає такої підстави для відшкодування завданих збитків декларанту як недотримання оформлення результатів дослідження, відсутність декларанта або уповноваженої ним особи під час взяття проб (зразків) товарів, не ознайомлення декларанта або уповноваженої ним особи з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів, неотримання отримав примірників цих результатів.

При цьому, підприємницька діяльність здійснюється суб`єктами господарювання самостійно на власний ризик і майнові втрати від такої діяльності, обумовлені договірними зобов`язаннями сторін, не можуть покладатися на державу за самим лише фактом їх понесення в будь-якому разі.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно відмовлено у задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія".

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 243, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Об`єднана гірничо-хімічна компанія" залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Бужак Н.П.

Глущенко Я.Б.

Повний текст постанови виготовлено 21.12.2020 р.