Справа № 380/7824/20
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2020-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/7824/20
УХВАЛА

про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

09 грудня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

секретар судового засідання Шийович Р.Я.,

представник позивача Лучків А.В.,

представник відповідача Ворошилова Н.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з позовом та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки).

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), в якій просив суд:

поновити строк на оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-1824-57 від 16.05.2019;

визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-1824-57 від 16.05.2019.

В обґрунтування позову зазначено, що до переліку платників податку, які мають обов`язок сплачувати єдиний соціальний внесок (далі - ЄСВ) у розмірі, який встановлено законом, незалежно від отримання доходу податків, не відносяться фізичні особи-підприємці, які обрали спрощену систему оподаткування. Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» не містить застереження для фізичних осіб-підприємців, які перебувають на спрощеній системі оподаткування, стосовно сплати внеску незалежно від отримання доходу. Внесок нараховується виключно на визначену самостійно суму доходу і обмежений мінімумом і максимом. Отже, у фізичної особи-підприємця, яка обрала спрощену систему оподаткування та не отримує дохід (не здійснює підприємницьку діяльність), не виникає обов`язку сплачувати внесок у мінімальному розмірі.

Позивач перебував на спрощеній системі оподаткування, а тому дані норми поширюються на нього безпосередньо і підтверджують незаконність оскаржуваної вимоги. Також йому не зрозуміло зі змісту оскаржуваної вимоги за який період здійснювалося нарахування ЄСВ. Вказує, що підприємницькою діяльністю після реєстрації у 2001 році не займався, а з 03.07.2000 дотепер перебуває у трудових відносинах з АТ «Прикарпат-Буд». Вказана компанія сплачувала і сплачує за позивача ЄСВ з його заробітної плати.

Також покликався на те, що оскаржуваної вимоги не отримував та ознайомився з такою лише 09.09.2020 після звернення у виконавчу службу з питання причин арешту його коштів та майна.

Оскільки вказана вимога є протиправною та такою, що порушує права позивача, він звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 29.09.2020 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні, з повідомленням (викликом) сторін. Цією ж ухвалою вирішено розгляд клопотання про поновлення строку на оскарження вимоги від 16.05.2019 розглянути в судовому засіданні, за участю представників сторін.

18.11.2020 за вх. №61271 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-від 16.05.2019 направлена позивачу 27.05.2019 відповідачем та повернута на адресу контролюючого органу, а з адміністративним позовом позивач звернувся 08.11.2019. Оскільки, позивач звернувся до суду 18.09.2020, то ним пропущено десятиденний строк звернення до суду, передбачений ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Згідно з поясненнями представника позивача від 07.12.2020 за вх. №65534 позивач в час відправлення вказаного поштового відправлення вимоги, перебував за межами України, що підтверджується копією закордонного паспорта України. Про оскаржувану вимогу позивач дізнався лише коли звернувся до органу виконавчої служби із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження від 03.09.2020 09.09.2020.

Представник позивача просив поновити строк звернення до суду.

Представник відповідача просив залишити позовну заяву без розгляду.

Вирішуючи вказані клопотання, суд керується таким.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, за загальним правилом строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи становить шість місяців який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Разом з тим, КАС України або іншими законами може бути встановлений інший строк звернення до суду, недотримання якого може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною 4 ст. 25 Закону №2464-VI урегульовані відносини щодо надіслання платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимоги про її сплату, порядок оскарження такої вимоги та узгодження сум недоїмки з єдиного внеску.

Відповідно до абзацу 1 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Згідно із абзацом 5 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

За правилами абзацу 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Як передбачено абзацом 10 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI, у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Судом встановлено, що вимога ГУ ДПС у Львівській області від 16.05.2019 про сплату боргу (недоїмки) у сумі 21030,90 грн. (на яку посилається у своїй заяві представник відповідача) направлена позивачу та повернута на адресу контролюючого органу як не вручена із відміткою відділення поштового зв`язку «За закінченням терміну зберігання».

Дійсно згідно з відмітками паспорта ОСОБА_1 для виїзду за кордон з`ясовано, що він у період з 13.05.2019 по 21.06.2019 перебував за межами України.

Вказану вимогу надалі скеровано Дрогобицькому міськрайонному відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів).

У позовній заяві позивач вказує, що про вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2020, винесену ГУ ДПС у Львівській області, йому стало відомо лише в 09.09.2020, після того, як ознайомився з матеріалами виконавчого провадження №62298741 з виконання вказаної вимоги.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

До суду позивач звернувся 18.09.2020 (здав позовну заяву у поштове відділення для пересилання до Львівського окружного адміністративного суду), тобто в межах десятиденного строку, передбаченого Законом №2464-VI.

Враховуючи вищевикладені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що клопотання позивача є обгрунтованим, в той час, як клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає як необгрунтоване.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 241-243, 248, 256, 293-295, суд, -

у х в а л и в :

1. У задоволенні клопотання представника відповідача - відмовити.

2. Клопотання позивача задовольнити.

3. Причини пропуску строку звернення до суду з позовом визнати поважними.

4. Копію ухвали скерувати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на цю ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

В судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.12.2020.

Суддя Кравців О.Р.