Справа № 420/7101/19
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2020-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7101/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), за участю 3-ї особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , за участю 3-ї особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , в якому просить суд:

- Зобов`язати ОСОБА_1 привести самочинно реконструйований об`єкт будівництва у відповідність до технічного паспорта від 10.11.2011 року.

Виклад позиції позивача.

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, що Позивачем, на підставаі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (вх. № 01-10/3573Г від 31.07.2019 року), видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 001505 від 08.08.2019 року з метою здійснення позапланової перевірки реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , зі строком дії з 08.08.2019 року по 15.08.2019 року.

В ході проведеної перевірки 26.04.2019 року встановлено, що ОСОБА_1 (далі - Відповідач) здійснено будівельні роботи з реконструкції частини домоволодіння шляхом прибудови додаткових приміщень без відповідного документа, який надає право на виконання будівельних робіт та належно затвердженого проекту, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року

Відзив на позов від Відповідача не надходив.

Заяви, клопотання від сторін.

16.10.2020 року, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

24.11.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату або зупинення провадження у справі у зв`язку з ростом чисельності випадків захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19.

Інших заяв чи клопотань від сторін, до суду не надходило.

Процесуальні дії вчиненні судом.

Ухвалою суду від 16.10.2020 року суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 27.10.2020 року судом закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 24.11.2020 року.

Ухвалою суду від 24.11.2020 року судом зупинено провадження у справі до 10.12.2020 року.

Протокольною ухвалою суду від 10.12.2020 року судом поновлено провадження у справі.

Інші процесуальні дії судом не вчинялись.

10.12.2020 року, сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Таким чином, згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України, розгляд справи проведено в порядку письмового провадження.

Обставини справи.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/333ДАБК від 01.08.2019 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (вх. № 01-10/3573Г від 31.07.2019 року),Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управлінням) видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 001505 від 08.08.2019 року з метою здійснення позапланової перевірки реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , зі строком дії з 08.08.2019 року по 15.08.2019 року.

Під час виїзду на місце 13.08.2019 за адресою: АДРЕСА_2 встановлено виконання будівельних робіт з реконструкції частини домоволодіння шляхом прибудови додаткових приміщень а саме: влаштовано стрічковий монолітний фундамент, здійснюється кладка зовнішних стін з піноблоків, що безпосередньо прилягає до зовнішніх стін будинку, виявлені факти підтверджуються матеріалами фотофіксації (матеріали фотофіксації додаються). Зокрема, перевіркою встановлено, що виконавцем зазначених будівельних робіт є саме Відповідач.

Згідно наданого паспорту громадянина України, ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою:

АДРЕСА_3 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі рішення Київського районного суду від 06.04.1992 року є ОСОБА_2 (третя особа по справі), за зверненням якої ініційовано позапланову перевірку на об`єкті реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що 31 липня 2019 року ОСОБА_2 звернулась до Управління із заявою, в якій викладені факти здійснення самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , внаслідок якого, зокрема, порушуються її права як власника об`єкта.

Згідно з даними Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо одержання права на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами позапланового заходу державного архітектурно- будівельного контролю, Управлінням складені наступні матеріали:

- акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 001505 від 15.08.2019 року;

- протокол про адміністративне правопорушення від 15.08.2019 року;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 516/19 від 15.08.2019 року.

Як зазначалось, вказаним приписом Управлінням зобов`язано Відповідача отримати право на виконання будівельних робіт у встановленому законодавством порядку або привести домоволодіння до первинного стану та зупинити виконання будівельних робіт до усунення порушень вимог законодавства.

Таким чином, з метою перевірки виконання Відповідачем вимог припису, на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 18.09.2019 року № 001740 зі строком дії з 18.09.2019 року по 25.09.2019 року. Управлінням проведено повторно позаплановий захід на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, 17 вересня 2019 року на адресу Управління надійшло звернення від громадянина ОСОБА_3 , який, як вбачається із вказаного звернення є власником частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 та відповідно сусідом Відповідача та Третьої особи. Так, ОСОБА_3 повідомлено про факт незаконного будівництва із захопленням частини земельної ділянки третіх осіб за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведеної позапланової перевірки 24.09.2019 року встановлено, що Відповідачем на об`єкті реконструкції частини житлового будинку шляхом добудови додаткових приміщень за адресою: АДРЕСА_2 , не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №516/19 від 15.08.2019 року, а саме: будівельні роботи не зупинено, а продовжено: зведені стіни з піноблоків з влаштуванням двірних та віконних отворів, влаштовані дерев`яні балки перекриття, встановлені вхідні двері, що підтверджується матеріалами фотофіксації.

Також перевіркою встановлено, що згідно з даними Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо одержання права на виконання будівельних робіт та введення об`єкту до експлуатації за адресою: м. Одеса, вул. Костанді, 121, чим порушено пп. а,б п. З ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 14, пп. 3 п.11 Порядку № 553.

У зв`язку з наявністю в діях Відповідача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, Управлінням складені наступні матеріали:

- акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 001740 від 25.09.2019 року;

- протокол про адміністративне правопорушення від 25.09.2019 року;

Звернення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління) до суду із адміністративним позовом обумовлено тим, що Відповідачем не виконано вимоги припису Управління № 516/19 від 15.08.2019 року, а саме: не усунуто порушення вимог законодавства, шляхом отримання права на виконання будівельних робіт у встановленому законодавством порядку або приведення домоволодіння до первинного стану; не зупинено виконання будівельних робіт до усунення порушень вимог законодавства.

Джерела права й акти їх застосування.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності зі статтею 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Відповідно до п.1 Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради №579-VII від 27.04.2016 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наділено відповідними повноваженнями щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в межах м. Одеси.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 6 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Згідно зі ст.38 Закону №3038-VI, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до ч.2 ст.41 Закону №3038-VI, орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч.3 ст.41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) та Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Держархбудінспекція здійснює контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 2 пункту 1 Порядку №553 закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

- вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

- порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

- інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

За правилами пункту 8 Порядку №553, за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку №553).

Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зазначені у пунктах 13, 14 Порядку №553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 15-17 Порядку №553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під-час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Висновки суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.04.2018 року по справі №161/14920/16-а, дійшла висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі ч.1 ст.38 вказаного Закону у зв`язку з його невиконанням. І, враховуючи положення ч.4 ст.5 КАС України (у редакції Закону №2147-VIII), такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Спір за позовом органу місцевого самоврядування, який звернувся до суду як суб`єкт владних повноважень на виконання повноважень зі здійснення контролю за технічним станом, використанням, утриманням і схоронністю об`єктів житлового фонду будь-якої форми власності у зв`язку з протиправними діями відповідача та його бездіяльністю щодо виконання владного припису, є публічно-правовим. Такий спір має розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Вказані повноваження зі здійснення контролю передбачають не лише виявлення факту правопорушення, притягнення винуватої особи до юридичної відповідальності, але також припинення цього правопорушення й усунення його негативних наслідків.

Зазначене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду викладеним у постанові від 15.05.2018 року по справі №520/10754/14-ц.

Так, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд зазначає, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України, самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі №6-130 цс від 04.12.2013року, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

Відповідно до ч. 4 ст. 376 Цивільного кодексу України, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

За приписами частини 4 статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Отже, судом встановлено, що за змістом ч.7 ст.376 Цивільного кодексу України, підставою для постановлення судом рішення про здійснення перебудови самочинного будівництва є істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотне порушення будівельних норм і правил та неможливість провести перебудову.

Зокрема, як встановлено судом, та зазначено вище, під час виїзду на місце 13.08.2019 за адресою: АДРЕСА_2 встановлено виконання будівельних робіт з реконструкції частини домоволодіння шляхом прибудови додаткових приміщень а саме: влаштовано стрічковий монолітний фундамент, здійснюється кладка зовнішних стін з піноблоків, що безпосередньо прилягає до зовнішніх стін будинку, виявлені факти підтверджуються матеріалами фотофіксації (матеріали фотофіксації додаються). Зокрема, перевіркою встановлено, що виконавцем зазначених будівельних робіт є саме Відповідач. Згідно наданого паспорту громадянина України, ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою:

АДРЕСА_3 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі рішення Київського районного суду від 06.04.1992 року є ОСОБА_2 (3-тя особа по справі), зверненням якої ініційовано позапланову перевірку на об`єкті реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що 31 липня 2019 року ОСОБА_2 звернулась до Управління із заявою, в якій викладенні факти здійснення самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , внаслідок якого, зокрема, порушуються її права як власника об`єкта.

За весь період перевірки проектну та дозвільну документацію на виконання будівельних робіт Відповідачем пред`явлено не було.

В даному випадку, Відповідачем самочинно здійснено реконструкцію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_2 , без отримання відповідного права на виконання будівельних робіт, та належного затвердженого проекту із захопленням частини земельної ділянки, яка не перебуває ані у власності ані у користуванні Відповідача, внаслідок чого грубо порушені норми чинного містобудівного законодавства, а також права третьої особи по справі.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що жодні докази на підтвердження оскарження або будь-які докази на підтвердження виконання ОСОБА_1 . Припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.08.2019р., у матеріалах справи відсутні.

Отже, Відповідачем не виконано законну вимогу посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, що є адміністративним правопорушенням, об`єктом якого є встановлений законодавством обов`язок з виконання відповідних вимог посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, а об`єктивна сторона - полягає у порушенні встановленого обов`язку, суб`єктивна сторона може мати вираз як у формі умислу, так і необережності.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо зобов`язання ОСОБА_1 привести самочинно реконструйований об`єкт будівництва у відповідність до технічного паспорта від 10.11.2011 року, є цілком правомірними, та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відтак, беручи до уваги викладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Державної архітектурно-будівельної інспекції України підлягають задоволенню.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), за участю 3-ї особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 привести самочинно реконструйований об`єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 у відповідність до технічного паспорта від 10.11.2011 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бутенко А.В.

.