Справа № 580/2698/20
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2698/20
УХВАЛА

14 грудня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Парінов А.Б., перевіривши матеріали апеляційної скарги Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Шевченківського районного віддіу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії , -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року задоволено частково.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Перевіряючи вказану апеляційну скаргу на відповідність її вимогам КАС України, судом встановлено наступне.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Водночас, приписами ст. 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Частиною 6 вказаної норми імперативно передбачено, що апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Судом встановлено, що повний текст оскаржуваного рішення було виготовлено 05 серпня 2020 року та отримано апелянтом 14 серпня 2020 року.

За наведених обставин, колегія суддів зазначає, що останнім днем на звернення відповідача до суду з апеляційною скаргою на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від є 25 серпня 2020 року.

У свою чергу, позивач подав до суду дану апеляційну скаргу лише 25 листопада 2020 року, тобто з пропуском визначеного ст. 287 КАС України строку для вчинення відповідних процесуальних дій.

Разом з тим, в апеляційній скарзі апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження обґрунтоване тим, що пропуск строку звернення до суду з даною апеляційною скаргою зумовлений запровадженням на території України карантину та оголошення надзвичайної ситуації.

Розглянувши вказане клопотання апелянта, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 (зі змінами та доповненнями) "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій на усій території України запроваджено карантин з 12 березня 2020 року.

Разом з тим, відповідно до п. 3 розд. VI "Прикінцеві положення" КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, судом встановлено, що у апеляційній скарзі скаржник жодним чином не мотивує причини зволікання на звернення до суду із апеляційною скаргою під час впровадження на території України карантину та не зазначає про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного подання апеляційної скарги, зумовлених обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Крім того, суд зазначає, що згідно з вимогами ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

У свою чергу, суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Разом з тим, державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору, не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження, і як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Аналогічної правової позиції дотримується також і Верховний Суд, про що останнім зазначається, зокрема в ухвалі від 22 січня 2020 року по справі 320/208/19.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено підстав для задоволення клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки, недоліки попередньої апеляційної скарги, які не були усунуті апелянтом, а також відсутність видатків на оплату судового збору суб`єкта владних повноважень не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, суд зазначає, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/201 ).

За наведених обставин, підстави для задоволення клопотання апелянта та поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 298 КАС України, якими визначено загальні вимоги до апеляційної скарги передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Кодексом адміністративного судочинства України не врегульовано питання щодо залишення апеляційної скарги без руху у разі пропуску апеляном строку визначеного, зокрема, ст. 287 КАС України, проте, згідно з положеннями ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Отже, з наведеного вбачається, що апеляційна скарга може бути залишена без руху також у випадку якщо вона подана після закінчення строків на апеляційне оскарження судових рішень, що встановлені іншими нормами КАС України або іншими законами, у тому числі і положеннями ч. 6 ст. 287 КАС України.

Положеннями ч. 2 ст. 298 КАС України регламентовано, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу, якою передбачено, що у разі якщо позовну заяву (апеляційну скаргу) подано без додержання вимог, встановлених цим Кодексом, суддя протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви (апеляційної скарги) постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Приписами ч.2 ст. 169 КАС України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наведені обставини свідчать про недотримання апелянтом вимог Кодексу адміністративного судочинства при зверненні до суду з даною апеляційною скаргою, що у свою чергу, є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

З огляду на зазначене та враховуючи скорочені строки розгляду відповідної категорії справ, суд зазначає, що вказані у даній ухвалі недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом подання суду апеляційної інстанції:

- заяви (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а також доказів на підтвердження зазначених у клопотанні обставин.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції має право відмовити у відкритті апеляційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 287, 298, 299 КАС України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом двох днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху (з урахуванням скорочених строків розгляду відповідної категорії справ).

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху - надіслати апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.Б. Парінов