Справа № 640/519/19
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2020 року м. Київ № 640/519/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні інновації» (01004, м.

Київ, вул. Червоноармійська, 24/1)

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної

адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32)

про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектні інновації» (надалі по тексту - позивач, ТОВ «Проектні інновації») з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі по тексту - відповідач, Департамент), в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову від 27 листопада 2018 року №73/18/073-11236 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (надалі - оскаржувана постанова).

Заявлену вимогу позивач обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова відповідачем відносно позивача складена безпідставно, адже останній не здійснює авторського нагляду на об`єкті «Будівництво прибудови з побутовими приміщеннями на проспекті Московському, 21 в Оболонському районі міста Києва» (надалі по тексту - об`єкт будівництва), про що відповідачу було повідомлено письмово.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 січня 2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем обґрунтовано, адже позивачем, як організацією, яка розробила проект будівництва та співробітник якої є головним архітектором об`єкту будівництва, не допустила відповідача до проведення перевірки, про намір проведення якої позивача повідомлено у відповідності до вимог містобудівного законодавства. Твердження позивача про те, що він не здійснює авторський нагляд на об`єкті будівництва, жодним чином не спростовує факт допущення ним порушення у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на викладене вище, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, на підставі наявних у справі матеріалів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

22 лютого 2017 року за №КВ55 Департаментом було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, у якій зазначено: замовник будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська мовна компанія «Дельта» (надалі по тексту - ТОВ «Українська мовна компанія «Дельта»); проектна документація розроблена ТОВ «Проектні інновації»; головний архітектор будівництва - ОСОБА_1 (наказ ТОВ «Проектні інновації» від 01 грудня 2016 року №19).

Відповідно до частини 2 статі 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (надалі по тексту - Закон України №3038-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Зі змісту статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (надалі по тексту - Закон України №208/94-ВР у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) вбачається, що суб`єкти, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, є суб`єктами містобудування.

Отже, з аналізу викладених норм видно, що позивач, як організація, що розробила проектну документацію об`єкта будівництва, є суб`єктом містобудування, щодо якого законодавством передбачено можливість вчинення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, наказом Департаменту від 30 листопада 2017 року №780 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)» затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Департаменту за 2018 рік.

На підставі вказаного наказу, Департаментом розпочато планову перевірку на об`єкті будівництва щодо дотримання суб`єктами містобудування: ТОВ «Українська мовна компанія «Дельта», ТОВ «Проектні інновації», Публічним акціонерним товариством «Аеробуд», вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Департаментом на адресу позивача було надіслано рекомендованим листом із повідомленням про вручення від 16 жовтня 2018 року 560) повідомлення про проведення планового заходу, яке останнім отримано 20 листопада 2018 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією такого рекомендованого повідомлення про вручення.

Відповідно до направлення від 12 листопада 2018 року посадовою особою Департаменту здійснено виїзд на об`єкт будівництва.

12 листопада 2018 року посадовою особою Департаменту було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. В акті зазначено, що керівник ТОВ «Проектні інновації» ОСОБА_2 не допустив посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва. Від підпису акту вказана особа відмовилася.

12 листопада 2018 року, на підставі акту, посадовою особою Департаменту складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від позивача вимагалося усунути встановлені порушення до 26 листопада 2018 року, а саме забезпечити доступ 26 листопада 2018 року посадової особи Департаменту на об`єкт будівництва для проведення перевірки. Від підпису припису керівник ТОВ «Проектні інновації» Ковлев М.М. відмовився.

Примірники акту та припису із супровідним листом надіслано позивачу рекомендованим листом із повідомленням про вручення 14 листопада 2018 року 616). Поштове відправлення позивачем отримано 21 листопада 2018 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією рекомендованого повідомлення про вручення.

14 листопада 2018 року Департаментом складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 27 листопада 2018 року. Такий протокол на адресу позивача надіслано рекомендованим листом із повідомленням про вручення 15 листопада 2018 року 640) та отримано останнім 27 листопада 2018 року.

27 листопада 2018 року Департаментом прийнято оскаржувану постанову, якою позивача, як розробника проектної документації об`єкта будівництва, у зв`язку із недопущенням ним посадової особи Департаменту до проведення планової перевірки об`єкта будівництва, визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України №208/94-ВР, та накладено на позивача штраф у сумі 55230,00 грн.

Вважаючи оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Стаття 19 Конституції України, прийнятої на п`ятій сесії Верховної Ради України 28 червня 1996 року, передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 статті 41 Закону України №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на час виникнення спірних правовідносин визначав Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі по тексту - Порядок №553 у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, згідно з пунктом 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 9 Порядку №553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У пункті 12 Порядку №553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 21 Порядку №533 визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 Закону України №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Проаналізувавши вищевикладені норми законодавства та обставини справи, дослідивши наявні у матеріалах справи докази та оцінивши доводи сторін, суд прийшов до висновку, що відповідач, призначаючи перевірку та вчиняючи дії, спрямовані на її проведення, а також складаючи за результатами вчинення таких дій відповідні документи (акт, припис, протокол, постанову) діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом України №3038-VI, Законом України №208/94-ВР та Порядком №553.

Суд зауважує, що всі складені відповідачем документи ним надсилалися позивачу у відповідності до вимог законодавства.

Позивачем, як суб`єктом містобудування, у свою чергу, дійсно порушено норми законодавства, які передбачають обов`язок такого суб`єкта допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Факт того, що позивач є суб`єктом містобудування суд вважає доведеним, адже матеріалами справи підтверджується, що саме позивач розробив проекту документацію для об`єкта будівництва. Відповідна інформація замовником будівництва - ТОВ «Українська мовна компанія «Дельта» зазначена у декларації про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, яка зареєстрована у відповідному порядку.

Стосовно доводів позивача про те, що він не здійснює авторський нагляд на об`єкті будівництва, суд зазначає наступне.

У декларації про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва зазначено, що головним архітектором проекту є ОСОБА_1 згідно з наказом позивача від 01 грудня 2016 року №19. Вказана декларація, як вже зазначено у тексті даного судового рішення, зареєстрована Департаментом 22 лютого 2017 року за №КВ55.

Зважаючи на викладене суд зауважує, що достовірність даних у декларації про початок виконання будівельних робіт, у тому числі стосовно відомостей про особу, яка здійснює авторський нагляд, повинна перевірятись органом державного архітектурно-будівельного контролю станом на дату реєстрації такої декларації. На недостовірність даних не може вказувати подальша відмова від здійснення авторського нагляду головним архітектором проекту, оскільки такі дані відповідали дійсності станом на день реєстрації декларації, при цьому, чинне законодавство не передбачає права особи, відповідальної за здійснення авторського нагляду, в односторонньому порядку відсторонитися від виконання своїх обов`язків, передбачених укладеним між сторонами договором, як і не надає такій особі права визнавати недійсними надані зобов`язання на здійснення авторського нагляду його уповноваженим представником.

Така правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі №347/773/17.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, підсумовуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача та, як наслідок, відсутність підстав для задоволення позову.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи, що суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову - підстави для здійснення розподілу судових витрат також відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні інновації» відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук