Справа № 380/7581/20
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/7581/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2020 року

12 год. 31 хв.

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П., за участю секретаря судового засідання Гулкевича В.О., представника позивача Ящинського А.Л. розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133 м. Київ бульвар Лесі Українки 26), головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Марти Іванівни (79044 м. Львів вул. Ген.Чупринки 71) про визнання протиправним та скасування рішення -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач-2, ДАБІ України), головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Марти Іванівни (далі - відповідач-2, головний інспектор будівельного нагляду Хар М.І.), у якій просить визнати протиправним та скасувати рішення № 10-мб/пз про скасування будівельного паспорта № БП-20-2017 від 09.03.2017 на реконструкцію з розширенням індивідуального будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 від 28.08.2019, прийняте головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Мартою Іванівною.

В обґрунтування заявлених позовних вимог вказав, що повноваження головних інспекторів будівельного нагляду щодо скасування будівельних паспортів не передбачено Положенням про ДАБІ України. Вважає, що при скасуванні будівельного паспорта за відсутності правових підстав для таких дій головним інспектором не враховано можливість зупинення його дії, тобто не дотримано принцип належного урядування та необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду. Крім цього, вважає, що інспектором не дотримано законодавчо встановлених вимог щодо обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії. Скасування будівельного паспорта позбавляє позивача права на звернення до уповноважених органів з метою реєстрації/отримання повідомлення/дозволу на виконання будівельних робіт та подальшого здійснення будівельних робіт з реконструкції належного ОСОБА_1 житлового будинку, відтак він звернувся із цим позовом до суду.

Ухвалою від 02.12.2019 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 22.10.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представниці відповідача-1 про зупинення провадження в адміністративній справі.

Ухвалою суду від 10.12.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача-1 про виключення із числа відповідачів головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Марти Іванівни.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві. Просив позовні вимоги задовольнити.

Відповідач-1 проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (вх. № 53145 від 16.10.2020). В обґрунтування зазначено, що при видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта на реконструкцію з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 порушено вимоги абз. 1 п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011, та абз. 3 п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Вважає, що посадові особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України, приймаючи рішення про скасування будівельного паспорта, діяли лише в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, відтак просила у задоволенні позову відмовити. Відповідач-1 у судове засідання повноважного представник не скерував, надіслав заяву (вх. № 64007 від 30.11.2020) про розгляд справи без участі представника.

Відповідач-2 у судове засідання не прибула, належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ШКІ 675.

У зв`язку з тим, що явка відповідачів у судове засідання обов`язковою судом не визнавалася та їх неявка не перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до ст. 205 КАС України провів розгляд справи без їхньої участі.

Суд заслухав вступне слово представника позивача, дослідив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та встановив таке.

Управління регулювання забудови Департаменту містобудування Львівської міської ради 09.03.2017 на підставі заяви ОСОБА_1 від 11.11.2016 видано останньому будівельний паспорт на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху» за адресою: АДРЕСА_2 реєстраційний № БП-20-2017 (а.с. 19).

На підставі зазначеного будівельного паспорта позивач подав повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, реконструкція якого здійснюється на підставі будівельного паспорта № БП-20-2017, виданого 09.03.2017 Управлінням регулювання забудови Департаменту містобудування Львівської міської ради, та таке зареєстровано Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 27.03.2017 за № ЛВ 84 (а.с. 21-23).

На адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області 24.04.2018 надійшла заява ОСОБА_2 щодо проведення перевірки будівельного паспорта на об`єкт реконструкції з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 на предмет законності його видачі та його скасування (а.с. 76).

Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівом Романом Миколайовичем та головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Хар Мартою Іванівною на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Про проведення позапланової перевірки» № 1325 від 23.10.2018 (а.с. 81), довідки про результати документальної перевірки від 17.10.2018 (а.с. 79) та направлення на проведення позапланової перевірки № 84-мб/пз від 29.10.2018 (а.с. 82) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 84-мб/пз від 19.11.2018, згідно з яким встановлено, що видача будівельного паспорта на реконструкцію з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 порушує вимоги абз. 1 п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 (термін видачі перевищує 10 робочих днів з дня надходження заяви та пакету документів), та абз. 3 п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м) (а.с. 83).

На підставі цього Акта перевірки головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівом Р.М. та Хар М.І. 17.10.2019 винесено Управлінню архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 84-мб/пз від 19.11.2018 (а.с. 84) та прийнято рішення «Про зупинення дії будівельного паспорта № БП-20-2017 від 09.03.2017 на реконструкцію з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 » № 84-мб/пз від 29.11.2018 (а.с. 85).

У подальшому головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівом Романом Миколайовичем ОСОБА_3 відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Про проведення позапланової перевірки» № 110 від 01.02.2019 (а.с. 87), на підставі необхідності перевірити виконання вимог припису про усунення поршень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 84-мб/пз від 19.11.2018 та направлення на проведення позапланової перевірки № 10-мб/пз від 05.02.2019 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 10-мб/пз від 15.02.2019, згідно з яким встановлено, що видача будівельного паспорта на реконструкцію з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 порушує вимоги абз. 1 п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 (термін видачі перевищує 10 робочих днів з дня надходження заяви та пакету документів), та абз. 3 п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м). Отже, встановлено, що вимоги припису № 84-мб/пз від 19.11.2018 не виконано (а.с. 91).

На підставі цього Акта перевірки головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівом Р.М. та Хар М.І. прийнято рішення «Про скасування будівельного паспорта № БП-20-2017 від 09.03.2017 на реконструкцію з розширенням індивідуального житлового будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 » № 10-мб/пз від 28.02.2019 (а.с. 92).

Позивач не погоджується із зазначеним рішенням, вважає його прийнятим із перевищенням наданих інспекторам повноважень, відтак звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку встановленим обставинам, суд виходить із такого.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до частини першої № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з положеннями частини 1 статті 41-1 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною 2 статті 41-1 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини 3 статті 41-1 Закону № 3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Частиною 4 статті 41-1 Закону № 3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 698 від 19.08.2015 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Із оскаржуваного рішення № 10-мб/пз від 28.02.2019 слідує, що таке прийнято відповідачами з тих підстав, що в ході проведення позапланової перевірки встановлено порушення абз. 1 п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 (термін видачі перевищує 10 робочих днів з дня надходження заяви та пакету документів), та абз. 3 п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м).

Разом з тим, суд звертає увагу, що недотримання Управлінням регулювання забудови Департаменту містобудування Львівської міської ради (органом влади) строку видачі будівельного паспорта, встановленого Порядком № 103, не може мати наслідком непропорційне втручання у набуте позивачем право та покладати на нього всі негативні наслідки такої помилки органу влади.

Також суд наголошує, що будівельний паспорт № БП-20-2017 від 09.03.2017 видано не на будівництво, а на реконструкцію житлового будинку по АДРЕСА_2 , який був історично зблокованим із сусідніми будинками. Вказане твердження у ході судового розгляду справи відповідачами не спростовано, відтак встановлене інспекторами у ході позапланової перевірки порушення абз. 3 п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не відповідає обставинам справи та не впливає на правомірність видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта № БП-20-2017 від 09.03.2017.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Згідно із ч. 2 ст. 27 Закону № 3038-VI будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно зі статтею 36 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

На виконання статті 27 вказаного Закону наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пункту 2.1 цього Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із пунктом 2.9 Порядку № 103 до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

В силу пункту 2.10 Прядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури (пункт 2.12 Порядку № 103).

Отже, будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво.

Разом з цим, будівельний паспорт не надає замовнику право на виконання підготовчих робіт та будівельних робіт, оскільки право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт набувається на підставі поданого до уповноваженого органу повідомлення.

За встановлених у справі обставин будівельний паспорт, замовником якого був ОСОБА_1 , вичерпав свою дію шляхом реєстрації 27.03.2017 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, реконструкція якого здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.04.2020 у справі № 810/899/17, який відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Крім цього, з системного аналізу положень Порядку № 103 слідує висновок про те, що уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб`єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорта, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (у тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Як встановлено судом, для отримання будівельного паспорту позивачем було надано пакет документів відповідно до вимог вищезазначеного Порядку № 103 та отримано будівельний паспорт з вимогами до забудови земельної ділянки, на підставі яких зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, внаслідок чого у позивача відповідно до статті 33 Закону № 3038-VI виникли законні підстави для виконання будівельних робіт.

При отриманні документів для здійснення реконструкції з розширенням індивідуального житлового будинку позивач не мав застережень чи обтяжень, встановлених уповноваженим органом чи законодавством України. Позивачем виконано всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для реконструкції відповідно до діючого законодавства, а будь-яких зауважень на час реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт з боку уповноважених органів не було.

При вирішенні спору по суті суд також враховує, що скасування будівельного паспорта не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» № 208/94-ВР від 14.10.1994 та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженим Указом Президента України № 439/2011 від 08.04.2011.

Крім цього, згідно з п. 32 Порядку № 698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду входить проведення позапланових перевірок об`єктів нагляду на предмет відповідності їх рішень вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та, у разі виявлення порушень об`єктами нагляду цих вимог, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих ними рішень.

Аналогічний правовий висновок викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 823/1089/18.

У той же час будівельний паспорт № БП-20-2017 від 09.03.2017 не є рішеннями об`єкта нагляду, так як визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального житлового будинку.

У спірних правовідносинах рішенням суб`єкта владних повноважень є реєстрація Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 27.03.2017 за № ЛВ 84 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, реконструкція якого здійснюється на підставі зазначеного будівельного паспорта.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення № 10-мб/пз від 28.02.2019 про скасування будівельного паспорта є протиправними, відтак його слід скасувати.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішенням у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 (заява 4909/04), відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п. 29).

За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі встановлених в судовому засіданні обставин суд дійшов висновку про те, що при прийнятті рішення про скасування будівельного паспорта, виданого позивачу, відповідачі діяли всупереч вимогам чинного законодавства.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 840,80 грн підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, пп. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення № 10-мб/пз від 28.08.2019 про скасування будівельного паспорта № БП-20-2017 від 09.03.2017 на реконструкцію з розширенням індивідуального будинку за рахунок добудови та надбудови мансардного поверху по АДРЕСА_2 , прийняте головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівські області Хар Мартою Іванівною.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133 м. Київ бульвар Лесі Українки 26; код за ) судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 14.12.2020.

Суддя Качур Р.П.