Справа № 200/12151/19-а
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

14 грудня 2020 року

м. Київ

справа №200/12151/19-а

провадження №К/9901/31855/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів: Желєзного І.В., Кравчука В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 у справі № 200/12151/19-а за позовом ОСОБА_1 до Донецької обласної державної адміністрації, Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, про визнання дії протиправними, зобов`язання встановити статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС,

у с т а н о в и в:

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 у справі № 200/12151/19-а.

Дослідивши зміст касаційної скарги Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, Верховний Суд дійшов висновку, що вказану скаргу належить залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Утім заявник не долучив до касаційної скарги документ про сплату судового збору.

Водночас скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до 04.01.2021.

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Згідно з частиною першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частина друга статті 8 Закону України "Про судовий збір" також закріплює, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Беручи до уваги обставини справи, колегія суддів доходить висновку, що заявник у цій ситуації не є суб`єктом, на якого поширюється дія частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" з питання відстрочення сплати судового збору, а отже фактичний склад цієї справи не містить підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень для встановлення іншої, більш пізньої дати сплати судових витрат. Тому Верховний Суд дійшов висновку, що треба відмовити у задоволенні клопотання Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до 04.01.2021.

Частина перша статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Своєю чергою відповідно до підпункту 1 пункту 5 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1921 гривню.

Позовна заява була подана фізичною особою 2019 року й містила одну позовну вимогу немайнового характеру, тобто розмір судового збір під час подання зазначеного позову становив 768,40 грн (1921 грн х 0,4).

Також за правилом підпункту 3 пункту 5 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання цієї касаційної скарги судовий збір має бути сплачений в розмірі 1536,80 грн (768,40 грн х 200 %).

За таких обставин касаційну скаргу треба залишити без руху та встановити заявнику строк для усунення зазначеного недоліку в спосіб надсилання на адресу суду документа про сплату судового збору в розмірі 1536,80 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того, Донецька обласна державна адміністрація в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи у поданій касаційній скарзі порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження. Утім заявник не обґрунтовує, які обставини були причиною пропуску строку звернення до суду з касаційною скаргою, та чому він вважає відповідні причини поважними.

Одночасно на підтвердження дати вручення оскарженого судового рішення суду апеляційної інстанції заявник долучив до касаційної скарги копію конверта, в якому йому була надіслана постанова Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020, разом з роздруком інформації про відстеження руху відправлення з офіційного вебсайту оператора поштового зв`язку "Укрпошта". З наданих доказів вбачається, що скаржник отримав постанову суду апеляційної інстанції 17.10.2020, а касаційну скаргу подав 19.11.2020, тобто з пропущенням строку на касаційне оскарження.

Верховний Суд звертає увагу на те, що статтею 44 КАС України встановлений обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведені положення КАС України чітко окреслюють характер процесуальної поведінки учасників справи, за якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку на касаційне оскарження, а також стосовно належного оформлення касаційної скарги. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Водночас тлумачення приписів частини третьої статті 329 КАС України дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом у особливих, екстраординарних випадках й тільки за наявності обставин об`єктивного та непереборного характеру (підтверджених належними доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою також зумовлена й тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип юридичної визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення тільки з метою повторного слухання справи та ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.

Колегія суддів підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.

Верховний Суд встановив, що після отримання заявником постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 та до моменту його звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою сплинуло 33 дні (з 17.10.2020 до 19.11.2020 включно).

Своєю чергою скаржник не подав до суду жодних належних доказів, які б підтверджували неможливість Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою у цій справі в строк, передбачений процесуальним законом.

Зважаючи на те, що заявник не навів обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску ним строку на касаційне оскарження, колегія суддів вважає за можливе визнати неповажними причини пропуску Донецькою обласною державною адміністрацією в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, строку на звернення до суду з касаційною скаргою та відмовити скаржникові у задоволенні клопотання про поновлення такого процесуального строку.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Колегія суддів зауважує, що згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Одночасно правила частини другої статті 169 КАС України передбачають, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги те, що касаційна скарга подана без дотримання вимог, встановлених КАС України, таку треба залишити без руху на підставі частини другої статті 332 КАС України та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків, а саме: 1) надати суду платіжний документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 1536,80 грн; 2) подати заяву, в якій навести інші підстави та надати відповідні докази для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Керуючись приписами статей 169, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в:

1. Визнати неповажними причини пропуску Донецькою обласною державною адміністрацією в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, строку на касаційне оскарження рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 у справі № 200/12151/19-а.

2. Касаційну скаргу Донецької обласної державної адміністрації в особі Регіональної комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 у справі № 200/12151/19-а залишити без руху.

3. Установити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

4. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали щодо сплати судового збору в строк, визначений судом, касаційна скарга буде повернута. Невиконання вимог цієї ухвали в частині наведення інших підстав та надання відповідних доказів для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень буде підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя І.В. Желєзний

Суддя В.М. Кравчук