Справа № 120/7789/20-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2020-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

17 грудня 2020 р. Справа № 120/7789/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 )

до: Подільської митниці Держмитслужби (адреса: вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, Вінницька область, 21034)

про: визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Подільської митниці Держмитслужби, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Подільської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 року № 346 "Про проведення перевірки";

- визнати нечинним акт від 30.10.2020 року № 313/7.12-09-8 про результати внутрішньої перевірки, проведеної відповідно до наказу Подільської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 року № 346 "Про проведення перевірки";

- визнати протиправним та скасувати наказ Подільської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року № 414 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно працівника митниці";

- визнати протиправним та скасувати наказ першого заступника начальника Подільської митниці Держмитслужби, Голови комісії з реорганізації Подільської митниці Держмитслужби від 27.11.2020 року № 1-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності";

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу першого заступника начальника Подільської митниці Держмитслужби, Голови комісії з реорганізації Подільської митниці Держмитслужби від 26.11.2020 року № 45-ф "Про встановлення стимулюючих надбавок посадовим особам та працівникам Подільської митниці Держмитслужби" в частині позбавлення позивача, начальника управління забезпечення протидії митним правопорушенням, надбавки за виконання особливо важливої роботи за листопад 2020 року;

- зобов`язати Подільську митницю Держмитслужби встановити, нарахувати та виплатити позивачу надбавку за виконання особливо важливої роботи за листопад 2020 року, нарахувати та сплатити йому інші виплати, які недоотримані у зв`язку з виданим наказом першого заступника начальника Подільської митниці Держмитслужби, Голови комісії з реорганізації Подільської митниці Держмитслужби від 27.11.2020 року № 1-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" з листопада 2020 року по день ухвалення рішення.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Вимоги щодо змісту позовної заяви встановлені статтею 160 КАС України.

За приписами пункту 2 частини п`ятої вказаної статті в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч вищенаведеним приписам чинного законодавства, у позовній заяві не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта громадянина України позивача, а також ідентифікаційний код відповідача.

Також, згідно з пунктом 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, зазначену вимогу позивачем також не дотримано.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Письмовими доказами, відповідно до частини першої статті 94 КАС України, є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003 року, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Судом встановлено, що письмові докази не засвідчені належним чином позивачем.

Для усунення вказаного недоліку позовної заяви, позивачу необхідно надати письмові докази у належним чином засвідчених копіях, а саме з відміткою про засвідчення, яка складається зі слів "згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії

У свою чергу, суд звертає увагу, що реалізація захисту порушеного чи оспорюваного права відбувається шляхом пред`явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції, однак у межах часових рамок, визначених законодавцем.

За правилами частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою цієї статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який є спеціальним для такої категорії справ.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням та сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З матеріалів позовної заяви встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу Подільської митниці Держмитслужби від 31.07.2020 року № 274-о працює на посаді начальника управління забезпечення протидії митними правопорушеннями Подільської митниці Держмитслужби.

Предмет даного позову, зокрема, стосується протиправності прийняття відповідачем наказів від 02.10.2020 року № 346 "Про проведення перевірки" та від 05.11.2020 року № 414 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно працівника митниці", а також складення акта про результати внутрішньої перевірки від 30.10.2020 року № 313/7.12-09-8. Отже, спірні правовідносини пов`язані з проходженням публічної служби.

Тобто, відповідно до вимог частини 5 статті 122 КАС України такий позов має бути поданий до суду у місячний строк з моменту коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що вагомим аспектом при вирішенні питання щодо наявності чи відсутності з боку позивача факту пропуску строку звернення до адміністративного суду є специфіка даних спірних правовідносин - щодо проходження публічної служби, встановлення обставин, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Доказами того, що позивач знав про порушення своїх прав є не тільки його дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких останній мав реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 06.11.2020 року позивачу стало відомо, що відносно нього 05.11.2020 року порушене дисциплінарне провадження (с/з від 06.11.2020 року № 36/7.12-19-14) згідно з наказом Подільської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року № 414. Як підстава для прийняття відповідного наказу зазначено акт про результати внутрішньої перевірки від 30.10.2020 року № 313/7.12-09-8, проведеної відповідно до наказу Подільської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 року № 346.

Вважаючи, що наказ Подільської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 року № 346 та акт про результати внутрішньої перевірки від 30.10.2020 року № 313/7.12-09-8 є протиправними, позивач зазначає, що наказ Подільської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року № 414 про порушення дисциплінарного провадження відносно працівника митниці виданий безпідставно та, як наслідок, підлягає скасуванню.

Окрім цього, позивачем вказано, що оскаржувані акт про результати внутрішньої перевірки із додатками та наказ Подільської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року № 414 надані йому для ознайомлення 09.11.2020 року, після написання ним службової записки на ім`я Голови дисциплінарної комісії від 06.11.2020 року № 922/7.12-20.

За загальним правилом обчислення строків звернення до суду здійснюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Верховний Суд у постанові від 23.04.2020 року у справі № 813/3756/17 досліджував питання строків звернення до адміністративного суду. Так, суд зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

При цьому, для цілей застосування правил статті 122 КАС України "повинна була дізнатися" слід розуміти, зокрема у випадках, коли особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, що б дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали представник, працівники, партнери, близькі особи.

Відповідно до пункту 5.2, 5.7 Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок у Державній митній службі України, затвердженого наказом Держмитслужби від 20.01.2020 року № 15, за результатами перевірки складається акт про результати перевірки. У разі відсутності порушень може складатися довідка про результати перевірки. Акт про результати перевірки складається у двох примірниках та підписується особою (особами), яка її проводила, та керівником (або особою, яка виконує його обов`язки) структурного підрозділу Держмитслужби, керівником (або особою, яка виконує його обов`язки) її територіального органу, підприємства, установи та організації, що належать до сфери її управління, що перевірялися.

Тобто, з викладеного слідує, що міра свідомої та необхідної поведінки особи, щодо якої проводиться перевірка, терміни проведення якої їй відомі, після спливу яких, має очікувати складення уповноваженим органом відповідного акта (довідки) про результати такої перевірки.

Такий підхід до правосвідомості осіб, які є сторонами у справі, окреслений у частині 2 статті 44 КАС України, згідно з якою учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В обсязі встановлених обставин, суд дійшов висновку, що позивач, звернувшись 11.12.2020 року до суду з позовом щодо оскарження наказу Подільської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 року № 346, акта від 30.10.2020 року № 313/7.12-09-8 та наказу Подільської митниці Держмитслужби від 05.11.2020 року № 414 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно працівника митниці", пропустив строк звернення до суду у спорах щодо проходження публічної служби.

Відповідно до частини 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Таким чином, позивачу слід надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням і документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою.

Частинами першою, другою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення вказаних недоліків шляхом:

- зазначення реєстраційного номера облікової картки платника податків за його наявності або номера і серії паспорта громадянина України позивача;

- зазначення ідентифікаційного коду відповідача;

- надання письмових доказів у належним чином засвідчених копіях, а саме з відміткою про засвідчення, яка складається зі слів "згідно з оригіналом", особистого підпису позивача як особи, яка засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії документа;

- подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску цього строку.

Керуючись статтями 5, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Подільської митниці Держмитслужби (адреса: вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, Вінницька область, 21034) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна