Справа № 520/13738/19
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 грудня 2020 року № 520/13738/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання - Говтві Д.В.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника третьої особи - Голинського О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (вул. Митрополита Василя Липківського, 35, м. Київ, 03035, ), третя особа: Приватне акціонерне товариство "Укргазвидобуток" (01034, м. Київ, вул. Пушкінська, 7, ), Мерефянська міська рада (вул. Дніпропетровська, 213, м. Мерефа, харківський район, харківська область, 62472, ), Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації (61022, м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 4, під`їзд, 7 поверх, кім.380, ) про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну підстав позовної заяви, просить суд:

-визнати протиправним та скасувати Висновок з оцінки впливу на довкілля №7-03/12- 2/1 від 23.08.2019 року щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів», який був складений та опублікований у Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля Департаментом екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства екології та природних ресурсів України (наразі Департамент екологічної безпеки та дозвільно-ліцензійної діяльності Міністерства енергетики та захисту довкілля);

-стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судові витрати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що висновок з оцінки впливу на довкілля № 7-03/12- 2/1 від 23.08.2019 року щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів» складено протиправно, відтак має бути скасований у судовому порядку.

Позивач у судове засідання прибув, заявлені позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити з урахуванням пояснень, що долучені судом 10.12.2020 до матеріалів адміністративної справи.

У вступному слові учасники справи в усній формі стисло викладають зміст та підстави своїх вимог і заперечень щодо предмета позову, дають необхідні пояснення щодо них(ч.2 ст. 209 КАС України).

Представник позивача у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Заяв та клопотань до суду не надав. До або під час судового засідання позивачем клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю представника позивача до суду не надходило.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Згідно змісту відзиву на позовну заяву у задоволенні позовних вимог просив суд відмовити.

Представник третьої особи - Приватного акціонерного товариства "Укргазвидобуток" у судовому засіданні у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 просив суд відмовити.

Представник третьої особи - Мерефянської міської ради у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Через канцелярію суду надав клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на перебування спеціаліста юридичного відділу у відпустці.

Представник третьої особи - Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи.

Суд протокольною ухвалою від 10.12.2020, з урахуванням ст. 119, 205, ч. 7 ст. 194 КАС України, вирішив продовжити розгляд справи за відсутності уповноважених представників позивача, відповідача та третіх осіб.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та представника третьої особи, дослідивши та оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 11.04.2019 відповідачем оприлюднено на веб-сайті Реєстру з ОВД повідомлення про планову діяльність.

В подальшому відповідачем на веб-сайті Реєстру з ОВД оприлюднено Звіт з ОВД та Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД.

Результати громадських слухань оформлені протоколом громадських слухань від 23.07.2019.

Відповідач, проаналізувавши інформацію, надану у Звіті з ОВД, та інформацію, отриману від громадськості під час громадського обговорення, прийняло рішення про видачу ПрАТ «Укргазвидобуток» висновку з ОВД планованої діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів» від 23.08.2019 №7-03/12-2/1.

Не погоджуючись з вказаним висновком позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи «діяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Також, згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання тлумачення частини другої статті 55 Конституції України (пункт 1 резолютивної частини Рішення № 6-зп від 25 листопада 1997 року; пункт 1 резолютивної частини Рішення № 9-зп від 25 грудня 1997 року та пункт 1 резолютивної частини Рішення № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року).

Так, у рішенні № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року Конституційний Суд України. що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість ості держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, системне тлумачення статті 55 Конституції України дозволяє дійти висновку, істина друга цієї статті гарантує "кожному" захист "своїх прав", які були порушені державної влади, місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами, саме в такому контексті сформульовано частини 3, 5 та 6 статті 55 Конституції України.

Таким чином, захисту адміністративним судом підлягає фактично порушене право публічно-правових відносинах з відповідачем і саме при здійсненні ним чітко визначених чинним законодавством владних управлінських функцій.

У постанові від 23.05.2017 по справі №800/541/16 Верховний Суд України підкреслив, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Таким чином, на підставі викладеного та з урахуванням зазначених вище приписів можна дійти висновку, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Вказаний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №504/4148/16-а, яка відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковою для суду при вирішенні справи.

Своє звернення до суду позивач пояснює тим, що діяльність ПрАТ "Укргазвидобуток" щодо видобування вуглеводнів негативно вплине на нього, як на мешканця міста Мерефа, Харківського району Харківської області, зокрема водопостачання його домоволодіння розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Мерефа, вул. Горького, буд. 17. Тобто, Позивач буде позбавлений нормальних умов проживання у власному будинку, а також право на безпечне життя і здоров`я довкілля. Тобто Позивач припускає в майбутньому настання якихось негативних наслідків для нього від діяльності ПрАТ "Украгазвидобуток".

Обов`язковою умовою є наявність на момент звернення до суду порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

При цьому, доступ до процедури перегляду прийнятих рішень в суді забезпечується в рамках національного законодавства Стороною, а наявність достатньої зацікавленості та і акт порушення того чи іншого права визначаються згідно з положеннями національного законодавства і залежно від мети надання зацікавленій стороні широкого доступу до правосуддя в рамках Конвенції про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля (Орхуська Конвенція).

Отже, застосування зацікавленою стороною судової процедури, що забезпечується Орхуською Конвенцією, не виключає передбачених в рамках національного законодавства механізмів захисту порушення того чи іншого права згідно з положеннями національного законодавства і залежно від мети надання зацікавленій особі широкого доступу до правосуддя. При цьому, судова процедура, серед іншого, має бути, зокрема, справедливою.

ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від II грудня 2010 року у справі "Перегяка та Шереметьев проти України").

Наведена практична міжнародна правова позиція знаходить своє відображення у частині першій статті 5 КАС України, про яку згадувалося вище.

Позивач не надав жодних доказів того, що оскаржуваний висновок порушує його права, зокрема, передбачені ст. 50 Конституції України, як то право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, а також те, що вода, яка використовується в домогосподарстві, забруднена чи зникла.

З огляду на викладене вище, оскаржуваний висновок не спричиняє порушень індивідуально виражених прав або свобод позивача, що відповідно є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Стосовно посилання позивача, що оскаржуваний висновок є актом індивідуальної дії, який прийнято і безпосередньо стосується прав позивача, слід вказати наступне.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС У країни індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій ж в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Предметом спору в даній справі є Висновок з оцінки впливу на довкілля №7-03/12- 2/1 від 23.08.2019 року щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів».

Висновок з ОВД оформлено Міністерством екології та природних ресурсів України та видано ПрАТ "Укргазвидобуток", третій особі в даній справі, як користувачу надр Островерхівського газоконденсатного родовища відповідно до спеціального дозволу на користування надрами №4404 від 04.10.2007 і саме стосовно останнього цей висновок має ознаки індивідуального акта.

Оскаржуваний висновок не може вважатись індивідуальним актом стосовно позивача, оскільки останній не вступав у публічні правовідносини з відповідачем, тобто відносно нього особисто не приймались рішення.

Крім того, суд вважає за необхідне вказати, що згідно пояснень позивача, останній самостійно з заявами, скаргами, запитами щодо порушення його прав до відповідача чи інших органів державної влади не звертався. Відтак, жодних відмов на свої звернення не отримував. Доказів протилежного до суду не надано, судом самостійно не встановлено.

При цьому, суд перевіряє оскаржуване рішення на відповідність вимогам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про оцінку впливу на довкілля».

Вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів(ст. 1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

Стаття 4 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначає гласність оцінки впливу на довкілля.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності. Повідомлення може бути подано особисто заявником (його представником), надіслано засобами поштового зв`язку або в електронній формі із застосуванням засобів електронних комунікацій.

Частиною другою статті 5 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначено перелік інформації про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля.

За змістом ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із статтею 5 цього Закону.

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

Порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля встановлює Кабінет Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 року №989 затверджено Порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля.

Цей Порядок визначає механізм проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля (далі - планована діяльність).

Відповідно до п. 3 Порядку №989 уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган забезпечує проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності шляхом:

оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, а в разі необхідності - оголошення про проведення повторних громадських слухань;

проведення громадських слухань;

розгляду, повного врахування, часткового врахування або обґрунтованого відхилення зауважень і пропозицій громадськості, отриманих під час громадських слухань;

підготовки і оприлюднення шляхом внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля звіту про громадське обговорення.

Уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган може залучати до проведення громадських слухань організатора громадських слухань.

Як вже встановлено судом, відповідачем на веб-сайті Реєстру з ОВД оприлюднено Звіт з ОВД та Оголошення про початок громадського обговорення звіту з ОВД.

Також ПРАТ «Укргазвидобуток» опубліковано оголошення у газетах: «PREMІER.UA» від 06.07.2019 №158, «Вісті Водолажчини», «Урядовий кур`єр» від 09.07.2019 №127 та розміщено па дошках оголошень Нововодолазької районної ради, Рокитняської сільської ради та Мереф`янської об`єднаної територіальної громади.

Судом встановлено, що звіт з ОВД, а також інші матеріали також були розміщені у приміщеннях відповідача, Мереф`янської ОТГ, Рокитненеької сільської ради, Нововодолазької районної ради, ПрАТ «Укргазвидобуток», чим надано доступ громадськості до документів та дотримано вимоги статті 6 Закону.

Під час розгляду справи судом встановлено, що звіт з оцінки впливу на довкілля відповідає вимогам ст. 6 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Згідно ч. 3 ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» при підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

За приписами ч. 1 ст. 77 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень.

З огляду на вказане, відповідачем складено оскаржуваний висновок та встановлено (затверджено) параметри та умови провадження планованої діяльності ПАТ "Укргазвидобуток".

Також, судом враховано, що на товариство покладено певні обов`язки, зокрема щопівроку здійснювати моніторинг кількісних і якісних показників забруднюючих речовин в атмоферному повітрі на межі санітарно-захисної зони та на межі житлової зони; щопівроку здійснювати моніторинг, в процесі розробки ділянки, стану підземних і поверхневих вод про, що суб`єкт господарювання повинен буде протягом п`яти років з початку провадження планованої діяльності звітувати до відповідача та протягом року з початку реалізації планованої діяльності до органів місцевого самоврядування.

Стосовно посилання позивача на порушення вимог щодо місця проведення громадських слухань.

Під час розгляду справи судом встановлено, що громадське слухання з обговорення звіту оцінки впливу на довкілля планованої діяльності відбулося 23.07.2019 в приміщенні будинку "Палац Праці" учбовий центр "Планета Знань" (4 поверх офіс 3) за адресою: 61000, Харківська область, м. Харків, площа Конституції, 1.

Згідно з приписами пункту 8 Порядку № 989 під час громадського обговорення планованої діяльності може проводитися одне або більше громадських слухань. Кількість громадських слухань визначається суб`єктом господарювання з урахуванням масштабів очікуваного впливу, а також таких умов:

якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності;

якщо вплив планованої діяльності поширюється на дві та більше областей, але менше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності та в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, кожної з таких областей;

якщо вплив планованої діяльності поширюється більше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності, в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць третини областей України, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, та додатково в м. Києві.

Аналіз змісту наведеної правової норми дає підстави дійти висновку про альтернативну можливість визначення суб`єктом господарювання місця проведення громадського обговорення якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, а саме або за місцем провадження планованої діяльності, або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Островерхівське родовище розташоване на території Зміївського, Харківського та Нововодолазького районів Харківської області. Відповідно до Звіту з ОВД планова діяльність планується в межах адміністративного підпорядкування Мереф`янської об`єднаної територіальної громади Харківського району та Рокитнянської сільської ради Нововодолазького району, Харківської області. Тобто вплив планованої діяльності не поширюється за межі Харківської області.

Місцем проведення громадського слухання визначено місто Харків, як адміністративний центр адміністративно-територіальної одиниці - Харківського району Харківської області, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

До складу Харківської області входить адміністративно-територіальна одиниця - Харківський район, адміністративним центром якого є місто Харків, що є загальновідомою обставиною. Місто Мерефа є містом районного значенні, розташоване не території Харківського району Харківської області.

З огляду на викладене вище, порушення вимог щодо визначення місця проведення громадських слухань відсутні.

Відносно посилання позивача на відсутність на громадських слуханнях суб`єкта господарювання та організатора громадських слухань.

Позивач стверджує, що громадське слухання 23 липня 2019 року з обговорення "Звіту з оцінки впливу на довкілля щодо видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів", складений ПрАТ "Укргазвидобуток" не відбулося у зв`язку з відсутністю на цьому слуханні суб`єкта господарювання - ПрАТ "Укргазвидобуток" та організатора громадських слухань.

Згідно із частиною 5 статті 7 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді). Таким чином, проведення громадських слухань на відповідному етапі оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для уповноваженого органу.

Слухання вважаються такими, що не відбулися, лише в разі неявки організатора чи суб`єкта господарювання (п. 10 Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 № 989).

Основним документом, що фіксує перебіг громадських слухань є протокол. Протокол громадський слухань складається за формою, затвердженою Порядком проведення громадських слухань у процедурі оцінки впливу на довкілля, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 №989. Протокол громадський слухань підписується головуючим в день проведення громадських слухань.

Уповноваженою особою складено Протокол громадських слухань щодо видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів буріння розвідувальних свердловин №29, №30, пошукових №35, №36, в якому відображено фактичні обставини, які мали місце під час проведення громадських слухань.

Зокрема, в ньому зафіксовано присутність представників ПрАТ "Укргазвидобуток".

З огляду на встановлені судом обставини, підстав для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля №7-03/12-2/1 від 23.08.2019 року щодо планової діяльності з «Видобування та облаштування Островерхівського ГКР з метою розвідки і видобутку вуглеводнів» судом не встановлено, відтак позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності з ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 139, 242- 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (вул. Митрополита Василя Липківського, 35, м. Київ, 03035, ), третя особа: Приватне акціонерне товариство "Укргазвидобуток" (01034, м. Київ, вул. Пушкінська, 7, ), Мерефянська міська рада (вул. Дніпропетровська, 213, м. Мерефа, харківський район, харківська область, 62472, ), Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації (61022, м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 4, під`їзд, 7 поверх, кім. 380, ) про визнання протиправним та скасування висновку - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст.297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 14 грудня 2020 року.

Суддя Кухар М.Д.