Справа № 560/5496/20
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5496/20
РІШЕННЯ

іменем України

07 грудня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

за участю:секретаря судового засідання Василевської К.В. представника позивача Возняк А.Г. представника відповідача Линюка В.О.
розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 21.08.2020 року № 12 "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення", яким до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Позивач підставою позову зазначає порушення відповідачем вимог Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказом начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області від 21.08.2020 року № 12 "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" він був притягнений до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Позивач вважає, що службове розслідування щодо нього проведено з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав, а тому є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси, тому звернувся з адміністративним позовом до суду.

Ухвалою від 21.09.2020 року Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

19.10.2020 року відповідач подав до суду відзив на даний адміністративний позов, в якому у задоволенні позову просить суд відмовити.

В обгрунтування відзиву зазначив, що наказом начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області від 21.08.2020 року № 12 "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" позивача правомірно притягнено до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Також вказав, що оскаржуваний наказ про накладення дисциплінарного стягнення на позивача виданий уповноваженою особою в порядку, передбаченому законом та із врахуванням результатів службового розслідування, яке проведено на виконання наказу начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області, а також із дотриманням норм Дисциплінарного статуту поліції, а тому відсутні підстави для його скасування, відповідно у задоволенні адміністративного позову просить суд відмовити.

12.11.2020 року представником позивача подано заяву про зміну підстав позову, яку суд вважає неприйнятною відповідно до частини 1 статті 47 КАС України.

04.12.2020 року відповідачем подано заперечення на заяву позивача від 12.11.2020 року.

Позивач в судове засідання не завився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, та надала суду пояснення за змістом даного адміністративного позову.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав повністю, та надав суду пояснення згідно відзиву поданого на даний адміністративний позов.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач проходить службу в Національній поліції України на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції.

Згідно розстановки сил та засобів управління патрульної поліції в Хмельницькій області позивач з 13.06.2020 року по 14.06.2020 року виконував обов`язки відповідального по управлінню патрульної поліції в Хмельницькій області.

Старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Хмельницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , виявив відсутність на робочому місці старшого інспектора з ОД ВРОМ ДТП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в період з 09:00 год., до 11:06 год., 01.07.2020 року, про що було складено відповідний акт від 01.07.2020 року, та подано рапорт.

Відповідно до наказу начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 80 від 02.07.2020 року "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" з метою перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , призначено службове розслідування.

Відповідною комісією проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , працівниками управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту поліції складено висновок, який 27.07.2020 року затверджений т. в. о. начальника управління патрульної поліції у Хмельницькій області департаменту поліції.

За результатами проведення службового розслідування, комісія дійшла наступного висновку, а саме: за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у запізненні на службу, що в свою чергу призвело до порушення вимог наказу Національної поліції України № 654 від 30.07.2016 року. пунктів 1,2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", на підставі пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Наказом № 12 від 21.08.2020 року "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у запізненні на службу, що мало місце 01.07.2020 року та в свою чергу призвело до порушення вимог наказу Національної поліції України № 654 від 30.07.2016 року, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1,2 статті 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09.11.2016 року, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", на підставі пункту 2 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Не погоджуючись із зазначеним наказом, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із частиною 1 статті 60 Закону № 580-VIII, проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону № 580-VIII. Відповідно до пунктів 1,2 частини 1 статті 18 зазначеного закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII від 15.03.2018 року затверджений Дисциплінарний статут національної поліції України, (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Частинами 1,2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, яке затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року. Відповідно до пункту 2 розділу І зазначеного Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Пунктом 10 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в НП України забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Частинами 1,2 статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно пункту 16 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в НП України у разі прийняття уповноваженим керівником рішення про продовження строків проведення службового розслідування повноваження дисциплінарної комісії продовжуються одночасно з виданням письмового наказу про продовження строку проведення службового розслідування.

Пунктом 2 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в НП України визначено повноваження голови дисциплінарної комісії. Голова дисциплінарної комісії, з поміж іншого забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії, у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що наказом № 80 від 02.07.2020 року начальником управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" визначено склад дисциплінарної комісії.

За результатами проведення службового розслідування 27.07.2020 року складено висновок, яким запропоновано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у запізненні на службу, що в свою чергу призвело до порушення вимог наказу Національної поліції України № 654 від 30.07.2016 року, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1,2 статті 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.112016 року, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на підставі пункту 2 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частини 1 стаття 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із частинами 1,2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, що затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року.

Пунктом 1 розділу V Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для видання наказу про проведення службового розслідування, стали рапорт та доповідна записка, щодо відсутності 01.07.2020 року в період з 09:00 по 11:06 год., на службі старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що дійсно 01.07.2020 року в період з 09:00 по 11:06 год., старший інспектор з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , був відсутній.

Дані обставини підтверджуються: 1) актом про відсутність на роботі від 01.07.2020 року; 2) рапортом старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 ; 3) поясненнями старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ; 4) поясненнями начальника ВРОМ ДТП УПП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Суд не бере до уваги твердження позивача щодо тієї обставини, що ним в телефонному режимі було повідомлено свого безпосереднього керівника ОСОБА_3 , про те що він 01.07.2020 року не повинен виходити на службу, оскільки відповідно до частини 2 статті 91 Закону України "Про Національну поліцію", правом розподілу службового часу поліцейських наділений керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Тобто, якщо поліцейський бажає скористатися компенсацією за роботу у вихідні дні у вигляді вихідних (часу для відпочинку) має звернутися до керівника відповідного органу, а не до безпосереднього керівника у телефонному режимі.

У відповідності до Додатку 1 наказу МВС від 27.07.2012 року № 650 "Про затвердження Інструкції з оформлення документів у системі МВС України", рапорт - це письмове звернення працівника до вищої посадової особи з викладом питань службового чи особистого характеру і висловленням у зв`язку з цим відповідного прохання.

Рапорт має наступні реквізити: адресат, назва виду документа (Рапорт); текст документа; відмітка про наявність додатків (якщо вони є); підпис, дата документа.

Тому суд робить висновок про те, що позивач повинен був звернутися із рапортом на ім`я начальника УПП, в якому мав би повідомити про роботу у вихідний день та про бажання компенсувати цей час після відпустки, але цього не зробив.

У відповідності до вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотриманим підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Відповідно до частин 3 - 5 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Судом встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани став висновок службового розслідування, згідно якого позивач запізнився на службу.

У висновку службового розслідування зазначено, що при виборі застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як сувора догана, відповідачем враховувалася та досліджувалася попередня поведінка позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків, а також характер проступку.

Разом із тим відповідачем не враховано, що позивач діючих дисциплінарних стягнень немає, а також не враховано тієї обставини, що позивачу за належне надання поліцейських послуг у сфері забезпечення публічної безпеки і порядку, зразкове й сумлінне виконання службових обов`язків, ініціативу, наполегливість та професійну майстерність 03.09.20202 року начальником Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області оголошено подяку.

Відповідно до частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

З наявних в матеріалах справи доказів, факт запізнення позивачем на службу знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, проте суд вважає, що характер та тяжкість вчиненого проступку не відповідає тяжкості застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що відповідачем не мотивовано неможливості застосування до позивача, іншого передбаченого статтею 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім суворої догани, з урахуванням того, що позивач до дисциплінарної відповідальності не притягався та характеризується особою, яка у службовій діяльності дотримується законів, інших нормативних актів, що регламентують діяльність Національної поліції.

На думку суду дисциплінарною комісією до позивача за встановлений службовим розслідуванням дисциплінарний проступок у вигляді запізнення на службу застосовано не співрозмірний вид дисциплінарного стягнення - сувора догана, оскільки передбачена можливість застосування більш м`якого дисциплінарного стягнення, визначеного частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту.

Тобто, під час застосування дисциплінарного стягнення до позивача відповідачем не дотримано балансу справедливої рівноваги.

Таким чином суд приходить до висновку, що наказ начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 21.08.2020 року № 12 "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення", яким до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 2 частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки відповідач не довів правомірність оскаржуваного наказу, а встановлені обставини справи свідчать про його протиправність, суд приходить до висновку про обгрунтованість позовних вимог позивача, а тому даний адміністративний позов необхідно задовольнити.

Щодо стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу адвоката та сплату судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із частиною 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Частиною 2 статті 133 КАС України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Частиною 1 статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частин 5-7 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Судом встановлено, що з метою надання позивачу професійної правничої допомоги між ним та адвокатом ОСОБА_4 , було укладено договір про надання правової допомоги.

На виконання вказаного договору позивачем сплачено адвокату розмір гонорару в загальній сумі 8000 грн., що підтверджується квитанцією від 14 серпня 2020 року, та актом виконаних робіт від 11 вересня 2020 року, з якого вбачається, які види правничої допомоги надані позивачу та порядок розрахунку їх вартості.

Надаючи оцінку документам, поданим на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу, суд вважає, що підтверджений розмір витрат на професійну правничу допомогу який відповідає критерію співмірності та розумності та обсягу наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також складності справи становить 3000 грн.

Відтак, вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат у справі, суд вважає, що необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача понесені ним витрати в розмірі 3000 грн., на професійну правничу допомогу адвоката, а також судовий збір в розмірі 840,80 грн., сплачений нею при зверненні до суду.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 21.08.2020 року № 12 "Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення", яким до старшого інспектора з особливих доручень відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840,80 грн., (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правову допомогу в розмірі 3000 грн., (три тисячі гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 10 грудня 2020 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Департамент патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3,Київ,03048 , код ЄДРПОУ - 40108646)

Головуючий суддя В.К. Блонський