Справа № 340/3076/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2020-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 листопада 2020 року м. Дніпросправа № 340/3076/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Олефіренко Н.А., Шальєвої В.А., за участю секретаря судового засідання Лащенко Р.В., представника позивача Попова Р.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2020 року (суддя у 1 інстанції Черниш О.А.) в адміністративній справі №340/3076/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сідвелс" до Кіровоградської митниці ДФС про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сідвелс" звернулося до суду з позовом до Кіровоградської митниці ДФС, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 04.11.2019 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що ТОВ "Сідвелс" під час митного оформлення товару тертої соняшникової маси, яка використовується як сировина при виробництві халви, визначено код УКТ ЗЕД , проте відповідачем товар класифіковано за кодом УКТ ЗЕД як "насіння соняшнику, подрібнене або неподрібнене: лущене; у лушпинні сірого кольору та з білими смугами", що потягло для позивача збільшення митних платежів. Водночас, заявлений до митного оформлення товар є продуктом переробки насіння соняшника, яке піддавалося термічній обробці (приготуванню), і придатний тільки для специфічного застосування, а саме для приготування халви, тож правильно класифікований ним у товарній позиції 2008.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 04.11.2019 року.Стягнуто на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Сідвелс" судові витрати на сплату судового збору у сумі 1921 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про відмову у задоволені позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не враховано той факт, що згідно з висновку Дніпропетровського відділу ДПМЕ ДФС від 04.11.2019 року №189, досліджена проба товару визначена як терта мама із несмаженого насіння соняшнику, без додання відновлюючих цукрів, крохмалю та продуктів гідролізу крохмалю. Товар був попередньо очищений від лушпиння та інших домішок, в подальшому доведений до пастоподібного стану. При цьому, товар був сушеним, тобто підданий помірній тепловій обробці, що відповідно до другого абзацу загальних положень приміток до товарної групи УКТ ЗЕД 12, залишає продукт у цій групі.

В відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник скаржника у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача у судовому засіданні просив відмовити у задоволені апеляційної скарги.

Перевіривши рішення суду першої інстанції, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи,що між ТОВ "Сідвелс" (продавець) та ELIS ALI ESKI (Польща) (покупець) укладено контракт №3-М від 23.08.2016 року про поставку товару - тертої соняшникової маси.

На виконання цього договору позивач відвантажив покупцю партію товару терту соняшникову масу у кількості 4320 кг.

З метою митного випуску товарів у митному режимі експорту ТОВ "Сідвелс" 30.10.2019 року подано до Кіровоградської митниці ДФС митну декларацію №UA901040/2019/002590, у графі 31 якої зазначений товар: "Терта соняшникова маса 4320 кг. Виготовлена з попередньо очищених від лушпиння та інших домішок, обжарених ядер насіння соняшника (температура ядра після обжарювання 110-120 градусів Цельсія) методом їх розтирання до пастоподібної маси, без добавляння до її складу компонентів, в тому числі консервантів та цукру. Якісні властивості: смак та запах, властивий смаженому ядру насіння соняшника, колір сіро-зелений, масова частка вологи: 0,9%. Виготовляється згідно технологічної інструкції на виробництво халви соняшникової №7.3.5.2 від 05.01.2015 року. Використовується як сировина при виробництві халви. Пакування: 216 пластикових відер по 20 кг кожне". У графі 33 декларантом визначено код товару за УКТ ЗЕД .

Митний орган 30.10.2019 року запропонував позивачу надати документи, необхідні для підтвердження заявленого ним коду товару, а 31.10.2019 року прийняв рішення про взяття проб (зразків) товару з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Посадовою особою митного органу відібрано зразки товару, про що складено акт про взяття проб (зразків) №UA901040/2019/002590 від 31.10.2019 року, які разом з запитом про проведення досліджень №76 від 31.10.2019 року та копіями товаросупровідних документів направлені до Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС для проведення лабораторних досліджень товарів з метою встановлення визначальних характеристик товару для перевірки правильності класифікації товару відповідно до вимог УКТ ЗЕД.

Відділом адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Кіровоградської митниці ДФС на запит підрозділу митного оформлення про вирішення складного випадку класифікації товару прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 04.11.2019 року, яким змінено опис товару, задекларованого позивачем у МД №UA901040/2019/002590 (графа 31 МД): "Терта соняшникова маса, виготовлена з попередньо очищених від лушпиння та інших домішок обжарених ядер насіння соняшника. Згідно результатів лабораторних досліджень за висновком Дніпропетровського відділу ДПМЕ ДФС №189 від 04.11.2019 року - пастоподібна маса сіро-зеленого кольору із специфічним запахом насіння соняшнику; виготовлена із не смаженого сушеного насіння соняшнику; смак характерний соняшниковому насінню; в масі присутні поодинокі вкраплення подрібнених часточок лушпиння; масова частка вологи та летких речовин 0,10+/-0,01%; оптична густина екстракту, отриманого за допомогою гексану, при довжині хвилі 335 нм - 0,20+/-0,02; без додання відновлюючих цукрів, крохмалю та продуктів гідролізу крохмалю. Використовується як сировина при виробництві халви соняшникової" та змінено код товару (графа 33 МД) на .

Митний орган повідомив позивача про відмову у митному оформленні товарів за МД №UA901040/2019/002590 від 31.10.2019 року з причини невірно зазначеного у ній коду та опису товару та запропонував позивачу заповнити графи 31 та 33 МД відповідно до висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС №189 від 04.11.2019 року та рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 04.11.2019 року, а також сплатити належні митні платежі.

ТОВ "Сідвелс" 05.11.2019 року подало до Кіровоградської митниці ДФС митну декларацію №UA901040/2019/002631, заповнену з урахуванням рішення про визначення коду товару, в якій товар задекларовано за кодом . Така класифікація товару відповідно до Закону України "Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур" передбачає визначення ставки вивізного мита у розмірі 10% митної вартості товару.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів. Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно зі статтею 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 5 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно з частинами 7, 8 статті 69 МК України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за №1085/21397, затверджено Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України (надалі - Порядок №650). Цей Порядок визначає порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

Згідно з пунктами 1 3 розділу ІІІ Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІІ Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.

Пунктами 5, 6 розділу ІІІ Порядку №650 передбачено, що у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Згідно з пунктами 9, 10 розділу ІІІ Порядку №650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.Узяття проб (зразків) товарів здійснюється відповідно до вимог статті 356 Кодексу. Операції з узяття проб (зразків) товарів здійснюються відповідно до вимог статті 357 Кодексу. Результати досліджень доводяться до підрозділу митного органу, який ініціював процедуру взяття проб (зразків) товарів.

Відповідно до пунктів 11, 13, 14 розділу ІІІ Порядку №650 у разі виникнення складного випадку класифікації товару ПМО або митним постом готується запит до ВМП у паперовому або електронному вигляді. Запит має бути обґрунтований і містити такі відомості: причина подання запиту до ВМП, позиція ПМО чи митного поста з відповідного питання класифікації товару та пропозиції щодо запропонованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Класифікація товарів за запитами ПМО або митного поста здійснюється посадовими особами ВМП на основі документів та відомостей, які передаються до ВМП разом із запитом.

Рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

Так, під час митного оформлення товару, задекларованого позивачем в МД №UA901040/2019/002590, митний орган виявив неправильну класифікацію товару та у зв`язку з виникненням складного питання при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД дійшов до висновку про необхідність залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення.

Згідно з висновком Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС №189 від 04.11.2019 року за результатами досліджень надана проба являє собою терту масу із несмаженого насіння соняшнику, без додання відновлюючих цукрів, крохмалю та продуктів гідролізу крохмалю, пастоподібну масу сіро-зеленого кольору із специфічним запахом насіння соняшнику. При визначенні способу обробки насіння соняшнику (смажене або сушене), з якого виготовлений товар, використано МВВ 081/12-0937-14 "Ідентифікація способу обробки насіння соняшнику (сушеного або смаженого)" та встановлено, що оптична густина гексанового екстракту з насіння при довжині хвилі 335нм становить 0,20+/-0,02, що відповідає оптичній густині гексанового екстракту з насіння сушеного (від 0 до 0,30 включно). Визначити, чи піддавався товар тепловій обробці в мірі, достатній для зміни властивостей соняшнику як природного продукту, не видається можливим, через відсутність відповідних критеріїв оцінки.

Вказаний висновок експерта став підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 04.11.2019 року, згідно з яким відповідач класифікував товар за кодом УКТ ЗЕД. Як зазначено у цьому рішенні, під час його прийняття митний орган зокрема керувався Основними правилами інтерпретації класифікації товарів 1 та 6, затвердженими Законом України "Про Митний тариф України", загальними положеннями приміток до товарної групи УКТ ЗЕД 12 та примітками до товарної групи УКТ ЗЕД 20, поясненнями до УКТЗ ЕД (до товарних позицій 1206 та 2008), затвердженими наказом ДФС від 09.06.2015 року №401 "Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності".

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з пунктом 12 цього Порядку пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

З метою забезпечення виконання Закону України "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" наказом ДФС України від 09.06.2015 року №401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до УКТЗЕД група 12 розділу II "Продукти рослинного походження" включає насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж, а група 20 розділу"Готові харчові продукти; алкогольні та безалкогольні напої і оцет; тютюн та його замінники" включає продукти переробки овочів, плодів, горіхів або інших частин рослин.

До товарної позиції 2008, заявленої позивачем у МД №UA901040/2019/002590 від 30.10.2019 року, відносяться: Плоди, горіхи та інші їстівні частини рослин, приготовлені або консервовані іншим способом, з доданням або без додання цукру чи інших підсолоджувальних речовин або спирту, в іншому місці не зазначені, а за товарною підкатегорією класифікуються "- горiхи, арахіс, або земляні горіхи, та iншенасiння, змiшане або не змiшанемiж собою:- - iншi, включаючи сумiшi: - - - у первинних упаковках, масою нетто понад 1 кг:- - - - iншi: - - - - - iншi".

Водночас, до товарної позиції 1206, визначеної відповідачем, відносяться: Насіння соняшнику, подрібнене або неподрібнене, а за товарною класифікується "насiння соняшнику, подрiбнене або неподрiбнене: - iнше: - - лущене; у лушпинні сірого кольору та з бiлими смугами".

Згідно з Розділом "Основні правила інтерпретації УКТЗЕД" додатку до Закону України "Про Митний тариф України" класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatismutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до пояснень до УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДФС України №401 від 09.06.2015 року, до товарних позицій 1201 1207 включаються насіння та плоди, використовувані для екстрагування (пресуванням або розчинником) харчових або технічних олій і жирів, незалежно від їхнього призначення, для сівби чи інших цілей.

Насіння та плоди, що включаються в товарні позиції цієї групи, можуть бути цілими, подрібненими, колотими або лущеними. Вони можуть бути піддані помірній тепловій обробці з метою кращого зберігання (наприклад, інактивації ліполітичних ферментів і видалення частини вологи), для усунення гіркоти або для полегшення їхнього використання. Однак таке оброблення допустиме, лише якщо воно не змінює властивості плодів і насіння як природних продуктів і не перетворює їх у продукти, придатні для більш специфічного використання.

Згідно з додатковими поясненнями до товарної категорії 1206 00 91 насіння соняшнику цієї товарної категорії, зазвичай, призначене для виготовлення кондитерських виробів, корму для птахів або безпосереднього споживання людиною. Як правило, його довжина становить лише половину довжини лушпиння, яке може перевищувати 2 см. У цьому насінні вміст олії зазвичай становить приблизно 30 35 мас. %.

Відповідно до пояснень до товарної позиції 2008 до цієї товарної позиції включаються плоди, горіхи та інші їстівні частини рослин, цілі, порізані на частини або подрібнені, а також їхні суміші, приготовлені і консервовані іншими способами, крім будь-яких способів, зазначених в інших групах або в попередніх товарних позиціях цієї групи.

Продукти цієї товарної позиції зазвичай розфасовуються в консервні банки або герметичні місткості чи в бочки, барила або аналогічні місткості.

Додатковими поясненнями до товарних категорій 2008 11 10 - 2008 19 99 передбачено, що ці товарні категорії включають, зокрема, продукти, зазначені в Поясненнях до товарної позиції 2008, другий абзац, (1) і (2), включаючи їх суміші.

Ці товарні категорії також включають продукти: 2. розмелені або подрібнені іншим способом, у вигляді пасти, з доданням чи без додання інших речовин.

Відповідно до характеристик товару, наведених в технічних умовах ТУ У10.3-1:2015 "Маса терта соняшникова. Технічні умови" та протоколі випробувань харчової продукції "Маса терта соняшникова згідно ТУ У10.3-1:2015" №8/3764 від 25.10.2017 року, маса терта соняшникова представляє собою обсмажені та розтерті ядра соняшнику. Це напівфабрикат, призначений для використання у харчовій промисловості під час виробництва кондитерських виробів. Маса виготовляється з попередньо очищених від лушпиння та інших смітних домішок, обжарених ядер насіння соняшника методом їх розтирання до пастоподібної маси. Обжарювання ядер проводиться при тиску нагрівального пару 6-7 кг/см2 при постійному перемішуванні на протязі 15-20 хв. Температура ядра після обжарювання 110-120 градусів Цельсія. Масова частка вологи (%) складає 05 -1, 3.

Згідно з ДСТУ 4188:2003 "Ядро соняшникового насіння. Технічні умови" масова частка вологи ядра соняшникового насіння (%) складає 6%.

Колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що процеси технологічної обробки насіння соняшнику, з якого вироблено терту соняшникову масу, зокрема його теплова обробка та розтирання, змінили його властивості як природного продукту та призвели до утворення приготовленого продукту, відмінного від природного, та придатного для більш специфічного використання. Разом з тим, на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД та поясненнями до УКТЗЕД, товар "терта соняшникова маса" є продуктом переробки насіння соняшника, яке піддане процесам додаткової обробки, та не підпадає під товарну позицію 1206, як природний продукт (насіння).

На підтвердження визначення товару як приготовленого продукту, що відповідає товарній позиції 2008, позивач при декларуванні товару надав митному органу необхідні документи, зокрема технічні умови ТУ У10.3-1:2015 "Маса терта соняшникова. Технічні умови", протокол випробувань харчової продукції "Маса терта соняшникова згідно ТУ У10.3-1:2015" №8/3764 від 25.10.2017 року, посвідчення про якість №60/1 від 17.09.2019 року, технологічну інструкцію на виробництво халви соняшникової згідно ДСТУ 4188:2003 "Халва. Загальні технічні умови".

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позивач, декларуючи товар, заявив у МД №UA901040/2019/002590 точні відомості про товар, що містять достатній перелік інформації для його розпізнання та однозначної класифікації за кодом УКТ ЗЕД , натомість відповідач безпідставно самостійно класифікував вказаний товар та необґрунтовано відніс його до товарної позиції 1206, класифікувавши за кодом УКТ ЗЕД .

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2020 року - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2020 року- залишити без змін.

Вступна та резолютивна частина постанови складена 25.11.2020 року, в повному обсязі постанова складена відповідно до ст. 243 КАС України.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко

суддя В.А. Шальєва