Справа № 400/3364/20
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2020 р. № 400/3364/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Устинова І.А., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:Фізичної особи - підприємець ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача:Управління архітектурно-будівельної інспекції України, бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ 133, 01133

про:визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач) з вимогою: визнати дії відповідача щодо відмови внести зміни до дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10 протиправними та зобов`язати відповідача внести змін до дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10.

Ухвалою від 21.08.2020 року суд призначив справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач в позовній заяві вказав, що звертаючись до відповідача з заявами про внесення змін до дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010р. № 00248-10, отримував від Державної архітектурно-будівельної інспекції України листи, якими відмовлено позивачу в його заяві в зв`язку з поданням неповного пакету документів разом з відповідною заявою. Звертаючись повторно з вказаною вище заявою з внесеними змінами до відповідних документів , відповідач повторно відмовляє в заяві, проте не вказує чітко який документ слід надати для підтвердження внесених змін до дозволу. Таким чином, позивач вважає, що відповідач ігнорує заяви позивача та порушує його права та законні інтереси, що й стало підставою для звернення до суду з відповідним позовом.

Ухвалою від 21.08.2020р. суд встановлював відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, проте станом на час розгляду справи відповідач відзиву на позовну заяву до суду не надав.

Тому суд відповідно до ст. 159 КАС України розцінює неподання відповідачем відзиву як визнання позову.

Відповідно до ч.6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач у судове засідання 20.10.2020р. не зявився, про розгляд справи повідомлявся належним чином (а.с.72).

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідив докази, суд встановив таке.

Згідно свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця № 935504 серії В03 ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) є фізичною особою-підприємцем з 11.08.1992 року.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ФОП ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність та проживає за адресою АДРЕСА_2 , основним видом діяльності згідно КВЕД 68.20 якого є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

10.04.2020р. позивач звернувся до Департаменту (Центру) надання адміністративних послуг виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з заявою про внесення змін до дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року № 00248-10, до якої додав пакет документів (а.с.9-12, 15-16).

Департамент (Центр) надання адміністративних послуг виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 14.04.2020р. перенаправив заяву позивача до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для розгляду та прийняття відповідного рішення (а.с.19).

Листом від 16.04.2020р. Державна архітектурно-будівельна інспекція України розглянувши заяву ФОП ОСОБА_1 відмовила останньому у внесенні змін до дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010р. № 00248-10, сокільки надані позвичаем документи не відповідають положенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: у складі поданих матеріалів копії документів завірені не у встановленому законодавством порядку; надані документи не підтверджують зміни що відбулися. Також інспекцію повідомила позивачу про те, що у разі надходження до Держархбудінспекції належного пакету документів (із врахуванням вищезазначених недоліків), останньою буде їх розглянуто відповідно до норм чинного законодавства.

Враховуючи вище зазначені рекомендації відповідача, ФОП ОСОБА_1 25.05.2020р. вдруге звернувся з аналогічною заявою та надав до заяви документи з врахуванням недоліків визначених в листі відповідача від 16.04.2020р.

09.06.2020р. відповідач листом за вих.№ 40-303-1027/20 повідомив позивачу про те, що за результатами розгляду поданої заяви (із додатками) встановлено, що надані документи не відповідають положенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме у складі поданих матеріалів копії документів завірені не у встановленому законодавством порядку. Додатково листом відповідач проінформував позивача, що у разі надходження до Держархбудінспекції належного пакету документів (із врахуванням вищезазначених недоліків), останньою буде їх розглянуто відповідно до норм чинного законодавства.

Позивач отримавши вдруге відмову відповідача , вважає, що такі листи інспекції носять узагальнений характер та не містять конкретних вказівок щодо усунення недоліків до поданих додатків до заяви та подав втретє лист-заяву вих.№61 від 18.06.2020 року (а.с.47), яким просив відповідача зазначити конкретний документ (або документи), який (які) завірено не у встановленому порядку, оскільки до заяви про внесення змін у дозвіл на виконання будівельних робіт було додано 32 (тридцять два) додатка (документа).

Державна архітектурно-будівельна інспекція України листом від 06.07.2020р. за вих..№40-304-16/4751-20 надала роз`яснення щодо порядку внесення змін до дозволу виконання будівельних робіт та з урахуванням таких роз`яснень відмовила позивачу в внесенні відповідних змін до дозволу (а.с.51-52).

Отримавши листа відповідач від 06.07.2020р., позивач вважає що відповідач не виконує свої обов`язки, порушує його законні права та інтереси, тому звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно з частини 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормативно-правовим актом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За нормами частини 3 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 3 Положення № 294).

Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Водночас, пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до статті 35 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

У разі самостійного виявлення помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт замовник має право протягом трьох робочих днів із дня подання такого повідомлення подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін.

У разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.

Продовження виконання підготовчих робіт без такого повідомлення забороняється.

При цьому, дана стаття також містить застереження, відповідно яких право на початок виконання підготовчих робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.

Окрім того, механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначається Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок №466).

Пунктом 4 Порядку №466 підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).

Відповідно пункту 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Тобто, у разі подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у ньому, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру, при цьому орган державного архітектурно-будівельного контролю не може відмовити у внесені такої інформації.

Згідно пункту 14 Порядку № 466 у разі зміни генерального підрядника чи підрядника (якщо підготовчі або будівельні роботи здійснюються без залучення субпідрядників), у разі зміни/присвоєння адреси об`єкта будівництва під час реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна замовник (його уповноважена особа) повідомляє органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі зміни письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет.

Продовження виконання підготовчих та будівельних робіт без подання такого повідомлення забороняється.

У разі зміни генерального підрядника чи підрядника (якщо підготовчі або будівельні роботи здійснюються без залучення субпідрядників) замовник (його уповноважена особа) повідомляє органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі зміни листом.

Тобто Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461 запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати підготовчі роботи на об`єктах будівництва.

Вказаний принцип полягає у тому, що відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником будівництва у повідомлені про початок підготовчих робіт, покладається на замовника, а орган держаного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний прийняти до розгляду подане повідомлення, перевірити повноту даних зазначених у ньому та забезпечити внесення інформації, зазначеної у відповідному повідомлені до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 року №92 затверджено Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - Порядок №92).

Відповідно до пункту 9 Порядку №92, підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації; повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Так абзацом 1 пункту 15 Порядку №466 визначено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Також абзацами 3 та 4 пункту 15 Порядку №466 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, до реєстру згідно з цим Порядком.

Відомості щодо внесення даних, зазначених у повідомленні, в якому виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку.

При цьому, абзацами 7-10 пункту 15 Порядку №466 визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акту. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Замовник будівництва після скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, може повторно надіслати повідомлення згідно з вимогами, встановленими пунктом 13 цього Порядку.

Отже, проаналізувавши вищевикладені норми чинного законодавства вбачається, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не може бути повернуто заявнику без реєстрації. Натомість відомості такого повідомлення належить внести до відповідного реєстру, а заявнику, за необхідності після внесення таких даних до реєстру, повернути повідомлення на доопрацювання із зазначенням причин такого повернення та даних, які необхідно скорегувати.

Аналогічна позиція викладена у постановах Шостого апеляційного адміністративного суду № 640/9519/19 від 13.09.2019 та № 640/11468/19 від 24.10.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем (тричі) листами від 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.2020р. відмовлено позивачу у внесенін змін до дозволу на виконанн ябудівельних робіт з підстав оформлення його з порушенням установлених вимог, а саме:ненадання повного пакету документів до заяви у відповідності до положення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами повторного розгляду повідомлення позивача про початок виконання підготовчих робіт, відповідач листом № 212/20/36-01-24 від 26.02.2020 року відмовив позивачу у реєстрації повідомлення про початок виконання підготовчих робіт з підстав оформлення його з порушенням установлених вимог, а саме: заповнення повідомлення має відповідати затвердженій формі. Некоректність даних, зазначених у повідомленні, унеможливлює внесення інформації до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

В судовому засіданні представник позивача пояснив, що надава до своєї заяви всі необхідні документи длая внесення відповідних до дозволу від 09.06.2010р.

Однак, суб`єктом владних повноважень тричі відмовлено позивачу у внесенні інформації до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що відповідачем в листах від 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.202р не зазначено чітко якої помилки допустив позивач при зверненні з такою заявою до відповідача, не зазначено конкретно якого саме документу позивач не надав до своєї заяви.

Поряд з цим суд зазначає, що листи відповідача щодо відмови у внесенні відповідних змін до дозволу від 09.06.2010р. містять лише загальні посилання без чіткого зазначення обґрунтованих причин для такої відмови з посиланням на правові норми та не містить даних, які вважалися б недостовірними.

Тому суд доходить висновку, що викладені у листах Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.2020р. підстави для відмови у внесенні відповідних змін до дозволу на виконання будівельних робіт носять формальний характер та не можуть бути покладені в основу обґрунтування підстав для неприйняття відповідних повідомлень, та як наслідок стати підставою для відмови у реєстрації повідомлень про початок виконання підготовчих робіт.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючі положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, державі необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки такий надмірний формалізм не може забезпечити позивачу ефективний спосіб захисту його прав, у розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

За наведених обставин, суд вважає, що відповідач в даній ситуації діяв протиправно.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення відповідача, оформлені листами № 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.2020р., є протиправними та підлягають скасуванню.

Разом із тим, відповідач не надав суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність підстав для відмови у внесенні змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року.

Таким чином, суд вважає, що відмова ДАБІ України у внесенні змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10, викладена у листах від 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.2020р., протиправною та підлягає скасуванню, що є підставою для зобов`язання відповідача вчинити дії щодо внесення змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10.

Зважаючи на те, що судом встановлено неправомірність оскаржуваної відмови, суд вважає належним способом захисту та поновлення порушеного права позивача саме зобов`язання ДАБІ вчинити певні дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі №208/8402/14-а та від 29 березня 2018 року у справі №816/303/16.

Суд також звертає увагу, що відповідно до частин третьої та четвертої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача внести зімни до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.200р., суд зазначає, що вони є похідними від позовних вимог про визнання протиправною та скасування відмови та зобов`язання ДАБІ України внести зміни до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10.

Частина третя статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

У свою чергу, механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних визначає Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 червня 2011 року №92 (далі по тексту - Порядок №92).

Відповідно до пункту 2 Порядку №92 Реєстр ведеться з метою забезпечення: обліку повідомлень про початок виконання підготовчих робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт або скасування їх реєстрації; обліку повідомлень про початок виконання будівельних робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, або скасування їх реєстрації; обліку повідомлень про початок виконання будівельних робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або скасування їх реєстрації; обліку повідомлень про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих/будівельних робіт; обліку дозволів на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл), відмов у їх видачі та анульованих дозволів; обліку декларацій про готовність об`єкта до експлуатації, внесених змін до них, повернення їх на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації; обліку сертифікатів та відмов у їх видачі; відкритості, доступності інформації щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Пунктом 3 Порядку №92 передбачено, що ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Згідно з пунктом 8 Порядку №92 підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Суд враховує, що Порядок №92 не містить норм щодо внесення до Реєстру відомостей про внесення змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт, однак, прямо вказує на реєстрацію обліку дозволів на виконання будівельних робіт, а тому, з метою відображення достовірної інформації, та з метою ефективного захисту порушеного права позивача, ДАБІ України належить зобов`язати вчинити дії щодо відображення в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів повідомлення про зміну даних до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010 року №00248-10 за заявою ФОП ОСОБА_1 від 10.04.2020р. стосовно внесення змін до вказаного дозволу.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваної відмови з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у свою чергу відповідач має вчинити дії щодо ефективного поновлення прав позивача; а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Суд зауважує, що згідно матеріалів справи та інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань згідно коду значиться Державна архітектурно-будівельна інспекція України. Таким чином, позивачем не вірно вказана назва відповідача у справі, тому відповідчаем у справі слід вважати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України ( ).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини 1 статті 139 КАС України, згідно яких відшкодуванню підлягають судові витрати сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень при задоволенні позову.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ 133, 012) задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати відмову Державної архітектурно-будівельної інспекції України, викладену у листах від 16.04.2020р., 09.06.2020р., 06.07.2020р., фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у внесенні змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010р. № 00248-10.

3. Зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України () вчинити дії щодо внесення змін до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010р. № 00248-10 на підставі заяв фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) від 10.04.2020, від 25.05.2020р., від 09.06.2020р.

4. Зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України () вчинити дії щодо відображення в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів повідомлення про зміну даних до виданого дозволу на виконання будівельних робіт від 09.06.2010р. № 0024810 за заявами фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) від 10.04.2020, від 25.05.2020р., від 09.06.2020р.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ 133, 01133, ) на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. А. Устинов