Справа № 380/633/20
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 грудня 2020 рокуЛьвівСправа № 380/633/20 пров. № А/857/5993/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Сеник Р.П., Шевчук С.М.,

за участі секретаря судового засідання Гербут Н.М.,

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: не з`явився

представник відповідача: не з`явився

представник третьої особи: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Львові заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду Судової-Хомюк Н.М. , Сеника Р.П., Хобор Р.Б. при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 року у справі № 380/633/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національної Поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, первинна професійна спілка «Правозахисники країни» про визнання протиправним і скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

08 грудня 2020 року о 15 год 29 хв. ОСОБА_1 подала на електронну адресу суду письмову заяву про відвід колегії суддів - Судової-Хомюк Н.М. , Сеника Р.П., Хобор Р.Б..

Заява обґрунтована тим, що 24.11.2020 колегією суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду розглядалась заява представника позивача - адвоката Криворучко Л.С. про відвід колегії суддів, проте під час розгляду заяви про відвід, судом порушено норми процесуального права (процесуальні порушення) пов`язані із організацією та проведенням судового засідання, зокрема в частині забезпечення участі учасника справи під час її розгляду, оскільки не зважаючи на відсутність представника третьої особи, якого під час засідання 24.11.2020 в режимі відеоконференції було відключено з технічних причин для налаштування обладнання, суддя перебиваючи позивача, яка заперечувала щодо оголошення тексту заяви про відвід без участі всіх учасників справи зачитувала текст заяви про відвід. В цей час, до судового засідання вдалось підключитись представнику третьої особи, після чого суд став з`ясовувати його позицію щодо заяви, яка йому оголошена не була. Технічний зв`язок із Самарським районним судом м. Дніпропетровська був неналежним, відтак суд не чув представника третьої особи, не заслухав його думки щодо заявленого відводу, так як судом не було забезпечено участі такої особи у судовому засіданні взагалі.

Вважає, що після виникнення технічної проблеми, що унеможливила участь особи судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Самарського районного суду м.Дніпропетровська, суд був зобов`язаним відкласти судове засідання, що передбачено положенням п.3 ч.2 ст.205 КАС України.

Також, ОСОБА_1 зазначає, що після ознайомлення із звукозаписом та відеозаписом судового засідання за 24.11.2020 встановила, що судді некоректно висловлювались щодо представника третьої особи.

Разом з тим, коли представник позивача - адвокат Криворучко Л.С. наголосила на порушеннях суддів та просила це зазначити у протоколі судового засідання, висловлювала свою позицію щодо заяви про відвід - головуюча суддя зверталась до членів колегії з наступним: «Спокійно, спокійно, тільки спокійно. В іншому засіданні».

На думку заявниці, колегія суддів перебила представника позивача та не надала змоги висловитись щодо заяви про відвід у повному обсязі. Натомість головуюча робила вигляд, що не чує представника, продовжувала вести засідання в той час, як адвокат Криворучко Л.С. надавала пояснення. Більше того, головуюча суддя передала слово представнику відповідача.

Також суд не надав можливості висловити свою правову позицію представнику позивача та не почувши від самого позивача її думки щодо заяви, не надавши можливості висловити свої заперечення щодо виступу представника відповідача, а на вимогу позивача надати можливість висловитись - відключили всіх учасників справи та видалились до нарадчої кімнати, чим виразили свою відкриту зневагу до учасників справи та умисно не надали можливість в повному обсязі реалізувати процесуальні права учасників справи передбачені п.3 ч.3 ст.44 КАС України, зокрема надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду і заперечення проти доводів і міркувань інших осіб.

В судовому засіданні позивач також звернула увагу суду на те, що третя особа не отримувала належним чином повісток про виклик до суду, оскільки судом такі скеровувались на неправильну електронну адресу.

Заявниця також звертає увагу на те, що поданою заявою вона не оскаржує жодного прийнятого судом рішення та не висловлює незгоди із будь-яким рішенням, а констатує факти поведінки суддів, які суперечать етиці судді, а також висвітлює факти порушення порядку ведення судового засідання, які призвели до звуження, а в окремих випадках до позбавлення можливості реалізувати відповідні процесуальні права.

Висловлює своє обурення поведінкою колегії суддів, яка виразилась на її думку у зневажливій поведінці щодо учасників справи, яка призвела до ігнорування та нехтування їхніми процесуальними правами, у тому числі відкритих образливих висловлювань щодо третьої особи, що виглядає цинічно та підриває довіру до суду.

Також вважає, що суд одній стороні (відповідачу) створював сприятливі умови для реалізації процесуальних прав, а іншій (позивачу, представнику позивача, представнику третьої особи) створював відповідні перешкоди, чим поставив позивача у менш сприятливе становище у порівнянні із відповідачем, що також на її думку свідчить про упереджене ставлення судів, порушення прав та законних інтересів позивача.

Вказує, що не довіряє колегії суддів і відповідно вважає, що дана колегія не може об`єктивно розглядати її справу зважаючи на викладене, а також той факт, що відповідна поведінка суддів стала предметом дисциплінарної скарги до Вищої ради правосуддя.

Також зазначає, що лише 04.12.2020 (п`ятниця) до поштового відділення надійшов лист із диском судового засідання, без якого неможливо було підготувати заяву про відвід, оскільки на ньому зафіксована поведінка суддів, а відтак заяву про відвід змогла подати лише перед судовим засіданням, у зв`язку з чим розгляд цієї заяви колегією суддів, у цьому складі, матиме наслідком порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції», зокрема дії в умовах конфлікту інтересів - наявність приватного інтересу (надання оцінки власній поведінці), що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи виконання повноважень, що є недопустимим та має наслідком юридичну відповідальність.

Просить задовольнити заяву про відвід колегії суддів Судової-Хомюк Н.М. , Хобор Р.Б., Сеника Р.П. та відповідно до п. 26 рішення ЄСПЛ у справі «Ревтюк проти Росії», положень Закону України «Про запобігання корупції», ст. 40 КАС України розгляд заяви про відвід провести іншим складом суду, визначеним в порядку автоматизованого розподілу.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши доводи заяви, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя суддею. Дотримання цієї гарантії забезпечується як правом учасників справи на спростування цієї «процесуальної теореми» шляхом заявлення відводу судді, чим забезпечується його незалежність в кожному окремому провадженні, так і правом судді за наявності визначених процесуальним законодавством підстав заявляти самовідвід.

Частиною 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за наявності підстав, які визначені статтями 36-38 цього Кодексу, учасниками справи може бути заявлений відвід судді, або суддям, які беруть участь у колегіальному розгляді справи.

Відповідно до частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи, в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною другою цієї статті передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Як видно з поданої заяви, позивач заявляє відвід, на підставі статті 36 КАС України, яка передбачає, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Стосовно доводів позивача про необхідність здійснення розгляду заяви про відвід іншим складом суду, визначеним в порядку ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 4 статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відтак, колегія суддів прийшла до висновку, що таку заяву слід вирішити судом, що розглядає справу.

Обґрунтовуючи заяву про відвід складу колегії суддів Прокопик І.О. покликалися зокрема на те, що судом порушено норми процесуального права під час розгляду справи, а саме те, що судом не належно забезпечено участь представника третьої особи при розгляді справи в режимі відеоконференції, не надано представнику третьої особи можливості висловити думку щодо поданої ОСОБА_1 заяви про відвід, не надано їй можливості надати свої заперечення щодо виступу представника відповідача, після виникнення технічної проблеми, що унеможливила участь представника третьої особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровськ, судом не відкладено судове засідання, не надано позивачу змоги висловитись щодо заяви про відвід у повному обсязі.

Так, матеріалами справи підтверджується, що для повного, об`єктивного та своєчасного розгляду справи, враховуючи територіальну віддаленість знаходження представника позивача, відповідача та третьої особи, подання учасниками справи клопотань про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, а також для надання можливості усім учасникам справи в повному обсязі реалізувати процесуальні права, колегією суддів 10.09.2020, 05.10.2020, 08.10.2020, 19.10.2020, 28.10.2020, 13.11.2020, 19.11.2020 постановлялись ухвали про призначення розгляду справи в режимі відеоконференції, із врахуванням єдиного часового проміжку, що могло забезпечити проведення судового засідання та залучення технічних можливостей Солом`янського районного суду міста Києва, Самарського районного суду міста Дніпропетровська, а також позивача та його представника шляхом використання системи ЕаsуСоn.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, первинна професійна спілка «Правозахисники країни» повідомлялась судом про розгляд апеляційної скарги повістками-повідомленнями, додатково телефонограмами. Окрім того, первинною професійною спілкою «Правозахисники країни» подавались клопотання про проведення справи в режимі відеоконференції, з яких встановлювалось про те, що третій особі відомо про час та місце розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Колегією суддів було вжито усіх можливих заходів для забезпечення проведення судового засідання у справі 380/633/20, зокрема і 24.11.2020.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2020 зокрема було доручено Самарському районному суду м. Дніпропетровська забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції 24 листопада 2020 року о 15 год. 00 хв. за участю представника первинної професійної спілки «Правозахисники країни» під час розгляду Восьмим апеляційним адміністративним судом апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 року у справі № 380/633/20.

Особливу увагу колегія суддів звертає на те, що учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення (ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Також, подана представником позивача Криворучко Л.С. 24.11.2020 о 15 год. 08 заява про відвід колегії суддів була зачитана головуючою суддею під час судового засідання, в подальшому заслухано думку позивача, представника позивача, відповідача, проте з технічних причин, колегія суддів не змогла заслухати думку представника первинної професійної спілки «Правозахисники країни» щодо заявленого відводу. Більше того в процесі зачитування та розгляду заяви про відвід Самарненським районним судом м. Дніпропетровська було декілька разів перервано забезпечення проведення відеоконференцзв`язку, без повідомлення причин такого відключення.

Колегія суддів декілька разів під час повторних включень намагалася з`ясувати позицію представника третьої особи щодо заявленого відводу, однак не зважаючи на те, що представник прохання піднятися та висловити свою позицію почув, оскільки піднявся, свою думку не висловив (або висловив, проте таку не було чути).

Суд критично оцінює покликання позивача на необхідність відкладення розгляду цієї заяви на іншу дату у зв`язку із неможливістю з`ясування думки представника третьої особи щодо заявленого відводу за п. 3 ч. 1 ст. 205 КАС, оскільки відповідно до ч. 11 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід вирішується невідкладно.

З огляду на викладене колегія суддів вважає що судом були вчинені усі належні дії для забезпечення участі учасників справи, зокрема третьої особи, при розгляді апеляційної скарги у справі № 380/633/20, покликання позивача щодо наявності підстав для відводу у цій частині є безпідставними та не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості.

Також позивач покликалася на те, що у судовому засіданні 24.11.2020 їй не надано змоги висловитись щодо поданої її представником заяви про відвід у повному обсязі, не надано можливості висловити свої заперечення щодо виступу представника відповідача через те, що суд припинив відеоконференцію та видалився до нарадчої кімнати.

Колегія суддів зауважує, що одним з принципів адміністративного судочинства є принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Це також означає, що не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками (ст. 8 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.3 ст. 196 КАС України головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Доцільно зауважити, що проведення судового засідання в режимі відеоконференції обумовлюється часом, доступним (вільним) майданчиком, наданим іншими судами.

Судом надано можливість висловити позицію щодо заяви про відвід учасникам справи, які фактично брали участь у судовому засіданні.

Тобто у цій частині позивач фактично не погоджується із процесуальними рішеннями та діями колегії суддів у вказаній справі, покликається на порушення судом норм процесуального законодавства при здійсненні розгляду заяви.

Частиною 4 ст. 36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Позивач у тексті своєї заяви зазначила, що мотиви заявленого відводу не є незгодою з процесуальними діями суду, однак самі лише покликання позивача на зворотнє не є спростуванням їх змісту.

Також, на думку ОСОБА_1 підставами для відводу колегії суддів є некоректні висловлювання судді щодо представника третьої особи, а відтак суд, який розглядає її апеляційну скаргу є об`єктивно упередженим.

Щодо таких доводів позивача колегія суддів зазначає таке.

У Висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій.

Колегія суддів дослідивши звукозапис та відеозапис судового засідання 24.11.2020 звертає увагу, що думка одного із суддів, з позиції позивача, адресована ніби-то до представника третьої особи, є її власною інтерпретацією, з приводу якої суд не може вдаватись до її аналізу.

Оскільки заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у тому числі мотивована незгодою позивача з процесуальними діями, рішеннями колегії суддів та висловленими ними думками, наведені нею підстави є лише суб`єктивним сприйняттям обставин, відтак, не можуть бути підставою для відводу.

Інших підстав вважати, що колегія суддів не є безсторонньою або що їй бракує неупередженості та об`єктивності під час розгляду справи № 380/633/20 немає.

У п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 Справа «РуїзТоріха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

На неупередженість судді як однієї з важливих ознак правосуддя акцентується увага й у п.3 Європейського статуту судді: «Суддя не тільки повинен бути неупередженим, але й має сприйматися будь-ким як неупереджений».

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» зазначено, що у деяких випадках, коли може бути важко забезпечити докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді, вимога об`єктивної безсторонності забезпечує ще одну важливу гарантію (див. «Пуллар проти Сполученого Королівства», 10.06.1996, § 32 , Звіти 1996-III).

Отже, незважаючи на те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність заяви позивача про відвід, який вона мотивувала необ`єктивністю та упередженістю суддів Судової Хомюк Н.М., Сеника Р.П., Хобор Р.Б., з метою уникнення подальших сумнів з боку сторін під час апеляційного провадження у цій адміністративній справі, задля забезпечення справедливого та неупередженого вирішення спору, запобігання підриву авторитету судової влади, а також уникнення обставин, які викликають у сторін побоювання у неупередженості або об`єктивності колегії судді, заява про відвід головуючої судді Судової-Хомюк Н.М. та члена колегії Сеника Р.П., підлягає задоволенню.

Колегія суддів обумовлює необхідність забезпечити в очах розумного спостерігача впевненість у відсутності відповідного упередження або впливу на суд.

Щодо заявленого відводу члену колегії Хобор Р.Б. суд зазначає, що відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами та доповненнями), п. 6.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Восьмому апеляційному адміністративному суді, затверджених рішенням зборів суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2018 року № 2/3 - 07 грудня 2020 року було призначено повторний автоматизований розподіл справи № 380/633/20 з метою заміни відсутньої у період з 07.12.2020 по 11.12.2020 судді-члена колегії Хобор Р.Б.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 07.12.2020 визначено склад колегії суддів (за наявності) Судова-Хомюк Н.М. , Сеник Р.П., Шевчук С.М..

Відтак, колегія суддів прийшла до висновку, що заявлений відвід члену колегії Хобор Р.П. не підлягає до задоволення, у зв`язку із зміною складу суду 07.12.2020.

Керуючись ч. 3 ст. 243, статтями 36, 39, 40, 248, 256, 310, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду Судової-Хомюк Н.М. , Сеника Р.П., Хобор Р.Б. задовольнити частково.

Відвести суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду Судову-Хомюк Н.М. , Сеника Р.П., від розгляду справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2020 року у справі № 380/633/20.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 в частині відводу судді Хобор Р.Б. - відмовити.

Адміністративну справу №380/633/20 передати для повторного автоматичного розподілу в порядку статті 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Р. П. Сеник
С. М. Шевчук

Повне судове рішення складено 14 грудня 2020 року.