Справа № 520/7669/2020
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 грудня 2020 р. Справа № 520/7669/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 19.08.20 року по справі № 520/7669/2020

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо неврахування при обчисленні з 01.01.2018, 01.01.2019, 01.01.2020 грошового забезпечення ОСОБА_1 розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 провести перерахунок та виплатити (з урахуванням отриманих сум) з 01.01.2018, з 01.01.2019 та з 01.01.2020 грошове забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, 01.01.2019, 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем протиправно у 2018-2020 роках не встановлено посадовий оклад позивача та оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Також вказано, що Харківським обласним військовим комісаріатом протиправно у 2018, 2019 та 2020 роках не застосовано п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб при обчисленні розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, 01.01.2019 та 01.01.2020, відповідно.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2020 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не врахування при обчисленні з 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, 01 січня 2020 року ОСОБА_1 грошового забезпечення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 провести перерахунок та виплати (з урахуванням отриманих сум) з 01 січня 2018 року, з 01 січня 2019 року та з 01 січня 2020 року ОСОБА_1 грошове забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2018 року, 01 січня 2019 року, 01 січня 2020 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову у задоволенні позовних вимог, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, та неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права.

Позивач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 проходив військову службу в Збройних Силах України, зокрема, з 2018 року по 2020 рік у Харківському обласному військовому комісаріаті на посаді заступника військового комісара.

21.05.2020 позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 з заявою, в якій просив провести перерахунок та виплатити (з урахуванням отриманих сум) з 01.01.2018, 01.01.2019, 01.01.2020 грошове забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, 01.01.2019 та 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, а також надати довідку-розрахунок грошового забезпечення позивача за період з 01.01.2018 по день звільнення помісячно з зазначенням порядку розрахунку посадового окладу та окладу за військове звання (а.с. 11).

Листом ІНФОРМАЦІЯ_1 № 460/ВФЗ від 25.05.2020 позивача повідомлено, що для виплати грошового забезпечення військовослужбовців Харківський обласний військовий комісаріат керувався вимогами постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб". В зв`язку з відсутністю нормативно-правової бази для корегування (перерахунку) грошового забезпечення, ІНФОРМАЦІЯ_2 не має можливості провести перерахунок грошового забезпечення за періоди, зазначені в зверненні ОСОБА_1 (а.с. 10).

Не погоджуючись з протиправними діями відповідача, позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Україна є правовою державою, у якій визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу, закони приймаються на її основі й мають відповідати їй (стаття 1, частини перша, друга статті 8 Основного Закону України).

Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, Закон України № 2011-XII від 20.12.1991 Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей (надалі - Закон № 2011-XII) відповідно до Конституції України визначає основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі.

Згідно ч.ч. 2-4 ст. 9 Закону № 2011-XII, до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону. Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України. Порядок і розміри грошового забезпечення військовослужбовців, відряджених до державних органів, підприємств, установ, організацій, а також державних та комунальних навчальних закладів для виконання завдань в інтересах оборони держави та її безпеки із залишенням на військовій службі, визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб (надалі - постанова № 704) затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1.

Відповідно до п. 2 постанови № 704, грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Додатком 1 до постанови № 704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Відповідно до зазначеної тарифної сітки, для тарифного розряду 39 встановлено тарифний коефіцієнт 4,08.

Додатком 14 до постанови № 704 затверджено схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу, яким передбачено, що підполковник, капітан II рангу, підполковник служби цивільного захисту, підполковник внутрішньої служби, підполковник податкової міліції - застосовується тарифний коефіцієнт 0,8.

Згідно Примітки до Додатку 1, посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Відповідно до Примітки до Додатку 14, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Згідно ст.ст. 7, 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2018 рік, з 01.01.2018 прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762 грн., мінімальна заробітна плата - 3723 грн. Отже, 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати становить 1861,50 грн.

Таким чином, враховуючи розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб та мінімальної заробітної плати у 2018 році, а також Примітки до Додатків 1, 14 до постанови № 704, для коректного визначення посадового окладу позивача та окладу за військовим (спеціальним) званням варто застосовувати 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, тобто 1861,50 грн.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2019 році, визначений Законом України Про Державний бюджет України на 2019 рік, з 01.01.2019 складає 1921 грн., мінімальна заробітна плата - 4173 грн. Отже, 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати становить 2086,50 грн.

Враховуючи розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб та мінімальної заробітної плати у 2019 році, а також Примітки до Додатків 1, 14 до постанови № 704, для коректного визначення посадового окладу позивача та окладу за військовим (спеціальним) званням варто застосовувати 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019, тобто 2086,50 грн.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 році, визначений Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", з 01.01.2020 складає 2102 грн., мінімальна заробітна плата з 01.01.2020 - 4723 грн. Отже, 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати становить 2361,50 грн.

З урахуванням розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та мінімальної заробітної плати у 2020 році, а також Приміток до Додатків 1, 14 до постанови № 704, для коректного визначення посадового окладу позивача та окладу за військовим (спеціальним) званням варто застосовувати 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2020, тобто 2361,50 грн.

З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим, підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2020 по справі №520/7669/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді Л.В. Мельнікова А.О. Бегунц