Справа № 462/7983/20
Суддя: Мруць І. С.
Дата ухвалення: 2020-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 462/7983/20
УХВАЛА

16 грудня 2020 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Мруць І.С., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до лейтенанта поліції 2 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу,-

встановив:

позивач звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача у якому просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАМ №3521109 від 05.12.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у розмірі 425 грн. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.122 КУпАП та закрити провадження по справі.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахування вищевикладеної норми, вважаю, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 цього Кодексу до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач відсутність сплати судового збору, обґрунтовує ст. 288 КУпАП (особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита).

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2020 становить у розмірі 420,40 грн.

Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у відповідності до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» із позовної заяви та доданих до неї документів суд не встановив.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно здійснити оплату судового збору у розмірі 420,40 грн. за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та додати документ про сплату до адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160 КАС України, таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

У відповідності до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Аналіз наведеної норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 122 КУпАП поліцейський відповідного орану діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у цій сфері.

Органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121.

Справи про адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою, третьою та шостою статті 122 (в частині порушення правил зупинки, стоянки) розглядаються уповноваженою особою невідкладно після виявлення правопорушення та отримання відомостей про суб`єкта цього правопорушення (ч. 2 ст. 277 КУпАП).

Оскільки розгляд справ, віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП, відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Відповідна правова позиція викладене у постанові Верховного суду від 26.12.2019 № 724/716/16-а.

Таким чином, враховуючи вказану норму права та встановлені дані із позовної заяви, приходжу до переконання про необхідність роз`яснення стороні позивача врахування таких процесуальних норм щодо питання належності відповідача у даній категорії справи.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 248, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

адміністративний позов ОСОБА_1 до лейтенанта поліції 2 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: І.С. Мруць