Справа № 471/991/20
Суддя: Явіца І. В.
Дата ухвалення: 2020-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 471/991/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.12.2020 року суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області Явіца І.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Кіровоградській області, інспектора Управління патрульної поліції у Кіровоградській області Мусікова Юрія Юрійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ :

Вказана адміністративна справа передана на розгляд Арбузинського районного суду Миколаївської області на підставі розпорядження в.о. голови Братського районного суду Миколаївської області від 07 грудня 2020 року.

Надійшла до суду 11 грудня 2020 року.

Тому, вирішуючи питання про можливість відкриття провадження за вимогами позивача, було встановлено таке.

Позивач звернувся до суду у порядку ст. 286 КАС України, оскаржуючи рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення його до адміністративної відповідальності.

Однак, згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як слідує із матеріалів справи, оскаржувана постанова була винесена інспектором УПП 03 жовтня 2019 року, у той час у той час, як позивач звернувся до суду з приводу її оскарження лише 17 листопада 2020 року.

При цьому, оскаржувана постанова містить підпис позивача, а тому йому було відомо про її ухвалення ще 03 жовтня 2019 року.

І у будь якому випадку позивач не посилається на дату вручення йому оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень.

За визначенням ч.1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У даному випадку процесуальний строк, встановлений для звернення до суду із такого роду позовом, установлений спеціальною нормою ч.2 ст. 286 КАС України, і становить десять днів з для ухвалення оскаржуваного рішення (постанови) а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Таким чином, виходячи із змісту цієї норми, та ураховуючи положення ч.6 ст. 120 КАС України, позивач мав би звернутися зі цим позовом до суду, зокрема, ще Братського районного Миколаївської області, не пізніше 14 жовтня 2019 року або ж протягом десяти днів із дня вручення йому оскаржуваної постанови.

Натомість цей позов подав 17 листопада 2020 року, тобто більш ніж через рік.

За правилом, установленим ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Та оскільки у даному випадку вбачається, що позивач звернувся до суду із цим позовом після закінчення строку, установленого ч.2 ст. 286 КАС України, і одночасно не порушив заявою питання про його поновлення із зазначенням дійсних причин його пропуску, то цей позов належить залишити без руху, як того вимагає норма ч.1 ст. 123 указаного Кодексу.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, при перевірці позовної заяви на відповідність вимогам КАС України, було установлено, що вона подана із порушенням положень ст.160, 161 цього ж Кодексу.

Тому, позивачу слід запропонувати усунути недоліки позовної заяви у спосіб, що вказаний у цій ухвалі, зокрема, шляхом:

1)зазначення ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України щодо відповідача №1, оскільки ця інформація є доступною (п.2 ч.5 ст. 160 КАС України);

2)зазначення номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти щодо відповідачв№1, оскільки ця інформація є доступною (п.2 ч.5 ст. 160 КАС України);

3)викладення змісту позовних вимог щодо кожного із відповідачів, так як позов пред`явлений не до одного відповідача (п.4 ч.5 ст. 160 КАС України);

4)зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8 ч.5 ст. 160 КАС України);

5)власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з цим самим предметом та з цих самих підстав, оскільки закон вимагає власного письмового підтвердження саме позивача, а не його представника (п.11 ч.5 ст. 160 КАС України);

6)зазначення підстав звільнення позивача від сплати судового збору, якщо такі є дійсними (ч.8 ст. 160 КАС України);

7)надання копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи (ч.1 ст. 161 КАС України);

8)надання документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.3 ст. 161 КАС України);

9)надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням дійсних причин пропуску строку, установленого ч.2 ст. 186 КАС України, і наданням відповідних належних, допустимих і достовірних доказів, у тому числі й пропуску строку звернення вперше ще до Братського районного суду Миколаївської області (ч.1 ст. 123КАС України).

Щодо надання копій документів, доданих до заяви, то слід вказати, що вони не засвідчені належним чином, що не дає можливості говорити про виконання вимог ч.1 ст. 161 КАС України, адже копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Так, Верховний Суд у справі № 160/7887/18 указав, що для аналізу цього типу питання слід брати до уваги правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації; уніфіковану систему організаційно-розпорядчої документації; Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003, затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55; Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року №1000/5; інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти. Серед іншого, відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Засвідчення копії за допомогою застосування інших словесних виразів, у тому числі й «Копія вірна», є неналежним і не відповідає вимогам закону.

Стосовно питання про надання документу, який підтверджує сплату судового збору, то слід звернути увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/18 відступила від висновку Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-140 а16) та вказала на те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674 VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Крім того, Велика Палата, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосування у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, зазначила, що за подання позовної заяви він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу слід запропонувати усунути ці недоліки позовної заяви, як то, або вказати і належно довести підстави для звільнення від сплати судового збору, передбачені «Законом України «Про судовий збір», або ж надати до суду належний документ, що підтверджується сплату судового збору у розмірі 420, 40 коп.

Як наслідок, цю позовну заяву слід залишити без руху на підставі ч.1 ст. 123, ч.1 ст. 169 КАС України і запропонувати позивачу усунути вказані у цій ухвалі недоліки у спосіб, що у ній же зазначений протягом десяти днів з дня отримання її копії.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 123, 169, 241, 248, 286 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Кіровоградській області, інспектора Управління патрульної поліції у Кіровоградській області Мусікова Юрій Юрійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Запропонувати позивачу не пізніше 10 (десяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали усунути вказані недоліки, у спосіб, що у ній визначений.

Роз`яснити позивачу, що якщо він особисто або через представника не усуне недоліки заяви у встановлений судом строк, остання буде йому повернута на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України.

Ухвала постановлена поза межами судового засідання, а тому згідно ч.2 ст. 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження цієї ухвали, як такої, що не передбачена статтею 294 КАС України, окремо від рішення суду не допускається, проте, заперечення на неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Явіца