Справа № 466/7434/20
Суддя: Білінська Г. Б.
Дата ухвалення: 2020-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 466/7434/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Білінської Г.Б.

секретаря Терех У.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду м. Львова адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспекції державного архітектурно будівельного контролю у місті Львові про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,-

встановив:

позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із адміністративним позовом, у якому просить визнати протиправними та скасувати постанови від 11.12.2019 р. №0006-4771/161 та від 12.12.2019 р. №0006-4362/159, винесені Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про накладення на неї адміністративного стягнення.

В обгрунтування позову покликається на те, що вона є власником кв. АДРЕСА_1 . З листа Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) від 11.09.2020 №2115/539/0/03.2-17 дізналася, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові винесла щодо неї дві постанови про накладення адміністративного стягнення, а саме від 11.12.2019 №0006- 4771/161 та від 12.12.2019 №0006-4362/159.До цього, впродовж грудня 2019 - по 24.09.2020 не отримувала жодних повідомлень для участі в розгляді адміністративних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанови вважає незаконними, оскільки у 2019 році не здійснювала жодних дій у сфері будівництва, які б стали істотним відхиленням від проекту, що суперечило б суспільним інтересам або порушувало права інших осіб або істотно б порушували будівельні норми та правила. Окрім цього , постановами не визначена дата правопорушення, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 38 КУпАП ,за якою адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду .Крім цього, позивачка вважає, що при складенні акту за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2019 р. та винесенні постанов від 11.12.2019 р. та 12.12.2019 р. були порушені її права, оскільки у неї не відбирались пояснення, не були роз`яснені її права та обов`язки, зміст постанов, вона не могла скористатись правовою допомогою.

У судовому засіданні представник позивачки Комарницький М.Б. позовні вимоги підтримав та дав пояснення ,аналогічні змісту позову.

Представник відповідача - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Заяць Б.Р. позов заперечила з підстав, зазначених у поданому до суду відзиві на позовну заяву. Оскаржувані постанови вважає законними, винесеними в межах компетенції відповідача, просить у задоволенні позову про визнання їх неправомірними та скасування відмовити.

Заслухавши доводи представників сторін, дослідивши надані докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно «Положення про інспекцію державного архітектурно- будівельного контролю у м. Львові», затвердженого рішенням виконкому від 11.11.2016 № 1027, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові є виконавчим органом Львівської міської ради, який діє на правах самостійного управління, який створений на підставі ухвали міської ради від 26.05.2016 № 505 «Про затвердження структури виконавчих органів Львівської міської ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів», Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно з п. 2.1 вказаного Положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно - будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Ч.3 ст.41 ЗУ передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає «Порядок здійснення, державного архітектурно-будівельного контролю», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.Згідно з п. 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з пунктом 2 цього Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5, 7 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно- будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пп. 1 п. 11 згаданого Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Відповідно до п. 21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний .контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У відповідності до абз. З ст. 256 КУпАП, у разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зміст Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку № 553 та Порядку № 466 - здійснення державного архітектурно-будівельного контролю свідчить про те, що вказані нормативно- правові акти не містять вимоги повідомляти суб`єкт містобудування проведення позапланової перевірки.

Судом встановлено, що 03.10.2019 р. мешканка будинку на АДРЕСА_2 ОСОБА_2 звернулась до Львівської міської ради із листом, зареєстрованим в «Центрі надання адміністративних послуг м. Львова» Львівської міської ради за № З-Д-117965-Ш-2401, який скеровано листом управління архітектури та урбаністики департаменту містобудування Львівської міської ради від 10.10.2019 № 4-2401-145,у якому зазначала , що за адресою АДРЕСА_3 а вчинено адміністративне правопорушення - вибито вікно у капітальній несучій стіні будинку без будь яких дозволів та погодження із сусідами. Також заявниця повідомляла, що нею було здійснено звернення у поліцію м. Львова, яке було зафіксовано.

На підставі вищевказаного звернення від 03.10.2019, винесено наказ Інспекцією ДАБК у м.Львові № 624-П від 31.10.2019 про проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_3 », предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. На підставі вказаного наказу 31.10.2019 видано направлення № 624-пп строком дії з 31..10.2019 по 11.11.2019.

За результатами перевірки складено акт від 11.11.2019 № 624-пп, яким встановлено, що власником кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_1 проведено реконструкцію квартири АДРЕСА_1 , шляхом влаштування віконного отвору розміром 0,65*1,4 м в зовнішній стіні, яка являється несучою стіною вищевказаного житлового будинку, в житловій кімнаті під номером АДРЕСА_4 з тильної сторони, без проектної документації та без права виконання будівельних робіт, а саме подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт в відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушено п. 1 ч. 1.ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 пункту Порядку № 466 та част. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність»

Спростування позивачкою факту вчинення правопорушення суд вважає необґрунтованими, оскільки з наданих суду письмових доказів вбачається, що віконний отвір встановлений саме нинішнім власником квартири.

Відповідно до пп. 2 п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Також, згідно п. 17 вищевказаного Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Проведення позапланової перевірки було реагуванням відповідача на звернення ОСОБА_2 , яка зазначила, що вибито вікно у будинку, де вона проживає на АДРЕСА_2 , у торцьовій стіні, 2 жовтня 2019 року о 18:30 год.

Перевірка позапланова проводилася з 31.10.2019 по 11.11.2019. Вчинення порушення норм містобудівного законодавства виявлено під час позапланової перевірки, проведеної у передбачені законом строки - 11.11.2019.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів Украйни. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Аналогічні норми закріплено у п. 5 Порядку № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747).

Частиною другою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 була присутня при проведенні перевірки.

Свідок Козак А.В. - головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції ДАРБ у судовому засіданні ствердив, що саме він проводив перевірку звернення ОСОБА_3 , виявив порушення, які зафіксував у Акті, а саме вибиття віконного отвору у стіні будинку на АДРЕСА_2 без дозвільних документів. Ним складались протоколи про правопорушення. ОСОБА_1 була присутня при проведенні перевірки, однак відмовилась підписувати будь які документи ,посилаючись на те, що їй так наказав чоловік. Строки, передбачені законодавством для розгляду таких звернень та до притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, не порушені.

Суд не приймає твердження представника позивачки, що перевірка проводилась без відома та участі власниці квартири, оскільки наданими суду фотографіями фотофіксації проведення перевірки та показаннями свідка ОСОБА_4 доведено, що під час проведення перевірки була присутня ОСОБА_1 , якій було роз`яснено причини та мету перевірки, здійснено фотофіксацію . За результатами перевірки 11.11.2019, ОСОБА_1 видано припис про усунення порушень, шляхом приведення об`єкта у відповідність до містобудівного законодавства. У цей же день 11.11.2019, складено два протоколи про правопорушення, яке описано в акті перевірки. Від підписана протоколу позивачка відмовилась, про що мається відмітка у тексті протоколу.

Судом встановлено, що під час заходу державного архітектурно-будівельного контролю, ОСОБА_1 було ознайомлено з направленням на проведення позапланової перевірки від 31.10.2019 за № 624-пп. В направленні для проведення перевірки вказується, хто направляється для здійснення перевірки, за якою адресою та строк проведення перевірки, а саме з 31 жовтня до 11 листопада 2019 року. Протягом даного проміжку часу особа могла скористатися усіма належними та необхідними процесуальними правами під час даної перевірки.

Ст.256 КУпАП визначено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; обов`язковість присутності свідків, на чому настоював представник позивачки, законом не передбачена. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом 03 липня 2019 року у справі №464/7343/17, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» № 553, - не вимагається від посадових осіб органу держархбудконтролю, у разі відмови суб`єкта містобудування від підписання акту та припису, збирати показання свідків щодо факту відмови.

Оскільки позивачка була присутньою при проведенні перевірки та при складенні документів, від підписання яких відмовилася, про що є відповідна відмітка в протоколі, такі документи позивачці були надіслані поштою, про що свідчить розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Як вбачається із Витягу про відстеження поштових відправлень Укрпошти, рекомендований лист було вручено позивачу 16.11.2019.

Таким чином, акт перевірки від 11.11.2019 за № 624-ПП, протокол про адміністративне правопорушення № 1 /624-пп від 11.11.2019, протокол про

адміністративне правопорушення № 2/624-пп від 11.11.2019 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.11.2019, вважаються врученими.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із наданих суду копій супровідних листів вбачається, що Інспекцією ДАБК супровідним листом від 22.11.2019 за № ОООб-вих-4104 позивачку було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення по об`єкту будівництва, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , відбудеться 12.12.2019 о 15 год 00 хв за адресою: м. Львів, вул. Угорська, 7-а.Також, Інспекцією супровідним листом від 22.11.2019 за № 0006-вих-4105 було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення по об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_3 , відбудеться о 15 год 00 хв за адресою: м. Львів, вул. Угорська, 7-а.

Також, Інспекцією супровідним листом від 13.12.2019 за № 0006-вих-4378 надіслано постанову за № 0006-вих-4371/161 та супровідним листом від 13.12.2019 за № ОООб-вих-4379 надіслано постанову № 0006-вих-4362/159.

Таким чином, суд вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що до задоволення не підлягають.

Керуючись ст. ст. 243, 286, 293, 295, 297 КАС України, суд,-

ухвалив:

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до інспекції державного архітектурно будівельного контролю у місті Львові про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 11.12.2020р.

Суддя Г. Б. Білінська