Справа № 398/911/20(2-а/398/44/20)
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 листопада 2020 року м. Дніпросправа № 398/911/20(2-а/398/44/20)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Прокопчук Т.С. (доповідач),

суддів: Кругового О.О., Шлай А.В.,

перевіривши на відповідність нормам Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області

на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року

по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника Олександра Миколайовича, Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області

про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

24 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом до відповідачів Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника О.М. (далі по тексту - Інспектор СРПП № 4 Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області Олійника О.М.), Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі по тексту - Олександрійський ВП ГУ НП в Кіровоградській області), Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі по тексту - ГУ НП в Кіровоградській області) про скасування постанови.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області Олійника О.М., Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області, ГУ НП в Кіровоградській області про скасування постанови.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 17 липня 2020 року відповідач ГУ НП в Кіровоградській області оскаржив її в апеляційному порядку.

Ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року повернута.

Втім, 29 вересня 2020 року відповідач ГУ НП в Кіровоградській області повторно оскаржив рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року в апеляційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам статей 286, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, було встановлено, що зазначену апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог закону, що полягають в наступному.

Відповідно до матеріалів адміністративної справи, апеляційну скаргу було подано з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто, після закінчення процесуальних строків апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, а також з порушенням вимог пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області до апеляційної скарги не додано зазначений в додатках, доданих до апеляційної скарги додаток № 9 «копія платіжного доручення № 3575 від 05.08.2020 року», що підтверджується актом від 06 жовтня 2020 року, складеним працівниками відділу документального забезпечення Третього апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року залишена без руху, у зв`язку з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто, після закінчення процесуальних строків апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, а також не відповідністю вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України та скаржнику ГУ НП в Кіровоградській області надано строк на їх виправлення протягом десяти днів включно з моменту отримання копії ухвали судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху, а саме: скаржнику ГУ НП в Кіровоградській області пропонувалось протягом десяти днів включно з моменту отримання копії ухвали судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху надати суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року із зазначенням поважних підстав для поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року з наданням відповідних доказів, а також надати суду апеляційної інстанції документ про сплату судового збору.

Як вбачається із матеріалів адміністративної справи, копія ухвали судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху отримана уповноваженою особою скаржника ГУ НП в Кіровоградській області - 12 листопада 2020 року.

Отже, останнім днем усунення недоліків апеляційної скарги, відповідно, є 23 листопад 2020 року включно (день, який був першим робочим днем після 22 листопад 2020 року - останнього дня для усунення недоліків апеляційної скарги, який припав на вихідний день).

Однак, станом на 23 листопада 2020 року включно, з урахуванням поштового перебігу, ухвала судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року протягом десяти днів включно з моменту її отримання скаржником ГУ НП в Кіровоградській області не виконана, зазначені недоліки протягом десяти днів включно.

Разом з тим, 24 листопада 2020 року (відповідно до поштового штемпеля на конверті та відомостей інтернет-порталу Укрпошти, який забезпечує відстеження поштових відправлень за штрихкодовими ідентифікаторами /відправлення № 788/ клопотання ГУ НП в Кіровоградській області відправлено 19 листопада 2020 року) від представника скаржника ГУ НП в Кіровоградській області на адресу Третього апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання про поновлення ГУ НП в Кіровоградській області пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, а також на виконання вимог пункту 3 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області надано платіжне доручення № 3575 від 05 серпня 2020 року про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом.

В обґрунтування зазначеного клопотання про поновлення ГУ НП в Кіровоградській області пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, представник скаржника ГУ НП в Кіровоградській області повторно зазначає, що з з первісною апеляційною скаргою на рішення ГУ НП в Кіровоградській області звернувся 17 липня 2020 року, тобто, вказане рішення суду першої інстанції було оскаржене в межах процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду протягом десяти днів з дня його отримання. Однак, через не сплату судового збору, ухвалою суддів Третього апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2020 року первісна апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року повернута скаржнику. Повторно стверджує, що недотримання процесуального строку на звернення з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції відбулося за відсутності вини скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, оскільки ним були вжиті всі необхідні заходи для своєчасного виконання свого процесуального обов`язку та виконані належні процесуальні дії щодо направлення апеляційної скарги. З огляду на викладені обставини, які не залежать від волевиявлення скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, повторно просить суд апеляційної інстанції поновити ГУ НП в Кіровоградській області пропущений процесуальний строк на подання апеляційної скарги на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

Розглянувши повторне клопотання скаржника ГУ НП в Кіровоградській області про поновлення ГУ НП в Кіровоградській області пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року, а також вивчивши наведені у ньому доводи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення через їх безпідставність та необґрунтованість, з огляду на наступні обставини.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження, суд повинен в сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що 15 червня 2020 року Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області ухвалено рішення.

З огляду на вказане, відповідно до частини 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, останнім днем строку подання апеляційної скарги було 25 липня 2020 року включно.

В той же час, апеляційна скарга скаржника ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року до суду першої інстанції подана 29 вересня 2020 року, про що свідчить реєстраційний штамп вхідної кореспонденції Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, тобто з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Більш того, відповідно до дати, поставленої скаржником ГУ НП в Кіровоградській області на апеляційній скарзі, апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року навіть виготовлена 28 вересня 2020 року, тобто, поза межами десятиденного строку, встановленого частиною 4 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України на подання апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Приписами статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України визначено порядок та строки апеляційного оскарження.

Вказаною статтею визначено події, з настаннням яких починається перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Вирішуючи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання вимог вказаної норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.

Відповідно до частини першої статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Верховний Суд постановою від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18) висловив наступну правову позицію:

Відповідно до статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, поновлення відповідачу пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду без достатніх підстав буде наданням йому переваги, чим, в свою чергу, буде порушено право позивача.

Забезпечення сталості та єдності судової практики, відповідно до статті 36 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», покладено на Верховний Суд, що є найвищим судовим органом у системі судів загальної юрисдикції України, який серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Варто уваги, що частини 5, 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» регламентовано, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права, а також зазначені висновки враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Дані норми кореспондуються з приписами частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

З аналізу викладених норм вбачається, що законодавець закріпивши положення про необхідність врахування судами позицій Верховного Суду, а також прибравши можливість відступу від таких позицій, намагався мінімізувати дискрецію судів першої та апеляційної інстанцій по окремих правових колізіях та формування єдиної правової позиції для правозастосування.

Тому враховуючи викладене, суд під час ухвалення рішення застосовує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права, які є обов`язковими для судів першої та апеляційної інстанції.

Також суд зазначає, що право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Слід повторно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заява №45783/05).

Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення від 28.03.2006 року у справі «Мельник проти України», заява №23436/03).

Відповідно до Рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польші» («Kreuz v. Poland»), «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для цього.

Статтею 17 Закону України «Про виконавче провадження та застосування практики Європейського Суду з прав людини» визначено, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Кодексом адміністративного судочинства України дотримання скаржником процесуального строку подачі апеляційної скарги визначено обов`язковою умовою при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження. Поновлення судом пропущеного процесуального строку можливо лише за наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених Кодексом адміністративного судочинства дій.

Враховуючи те, що встановлений процесуальний строк апеляційного оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року закінчився, для обґрунтування поважності пропуску процесуального строку апеляційного оскарження, скаржнику слід було надати докази регулярного та послідовного вчинення активних дій з метою подання апеляційної скарги в межах строку встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

Суд апеляційної інстанції не знаходить обґрунтованими доводи скаржника ГУ НП в Кіровоградській області, адже він мав право/обов`язок подати апеляційну скаргу у встановлений законом процесуальний строк, а неналежне виконання посадовими особами скаржника ГУ НП в Кіровоградській області службових обов`язків не звільняє суб`єкта владних повноважень від дотримання вимог процесуального закону.

На думку суду, внутрішня організація роботи щодо підготовки апеляційної скарги (належна або неналежна) не може вважатись поважною причиною пропуску процесуального строку апеляційного оскарження та, відповідно, не є доказом того, що скаржник з об`єктивних причин був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з моменту отримання її копії, а навпаки, свідчить про неналежну організацію роботи на підприємстві, безвідповідальність працівників та відсутність вимогливості і контролю за підлеглими з боку адміністрації.

Повторно зазначаємо, що скаржником ГУ НП в Кіровоградській області не вжиті заходи щодо притягнення до відповідальності винних осіб, що ставить під сумнів обставини, викладені в апеляційній скарзі скаржника ГУ НП в Кіровоградській області.

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що оскаржуване скаржником ГУ НП в Кіровоградській області рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року на момент повторної подачі апеляційної скарги набрала законної сили, у зв`язку з чим скаржник ГУ НП в Кіровоградській області мав навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).

Інших підстав для поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження даного судового рішення скаржником повторно не зазначено.

При цьому, повторно наголошуємо на тому, що жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області суду апеляційної інстанції не надано.

Стосовно встановлених карантинних заходів на території України зазначаємо наступне.

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-ІХ визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Так, Закон №731-ІХ від 18.06.2020 року набув чинності 17 липня 2020 року.

Враховуючи дату набуття чинності Законом №731-ІХ, 20-денний строк сплинув 06 серпня 2020 року, включно.

При цьому, враховуючи відсутність у поданому скаржником клопотанні про поновлення процесуального строку на подання апеляційної скарги обставин, які б вказували на неможливість усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений Законом строк та які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, а також враховуючи те, що скаржник є органом Державної влади та на період дії карантину свою діяльність не припиняв, суд апеляційної інстанції зробив висновок про відсутність підстав для задоволення такого клопотання.

Таким чином, а ні станом на 23 листопада 2020 року включно (останній день усунення недоліків апеляційної скарги), а ні станом на 30 листопада 2020 року (день постановлення даної ухвали), з урахуванням поштового перебігу, скаржником ГУ НП в Кіровоградській області не виконано вимоги ухвали судді Третього апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року, недоліки апеляційної скарги не усунуто.

Враховуючи наявність вказаних недоліків апеляційної скарги, зокрема, що апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області подана поза межами процесуального строку, встановленого законом для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, тобто з двомісячним пропуском строку на апеляційне оскарження даного судового рішення, а клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції ставилося із зазначенням підстав, визнаних судом апеляційної інстанції неповажними через неналежне виконання посадовими особами скаржника ГУ НП в Кіровоградській області службових обов`язків та відсутність жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, у межах встановленого судом апеляційної інстанції строку, а також станом на 30 листопада 2020 року включно (день постановлення даної ухвали), з урахуванням поштового перебігу, дана адміністративна справа не може бути розглянута Третім апеляційним адміністративним судом.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на те, що апеляційна скарга ГУ НП в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року у даній адміністративній справі подана до суду з порушенням вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження має бути відмовлено.

Керуючись статтями 299, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені скаржником Головним управлінням Національної поліції в Кіровоградській області підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 червня 2020 року по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора СРПП № 4 Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Олійника Олександра Миколайовича, Олександрійського ВП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.С. Прокопчук

суддя О.О. Круговий

суддя А.В. Шлай