Справа № 520/16035/2020
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

з питань поновлення строку звернення до суду

14 грудня 2020 року № 520/16035/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у справі №520/16035/2020 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) (вул. Ярослава Мудрого, буд. 16,м. Харків,61002, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просить суд:

-поновити строк на звернення до суду з даним позовом;

-скасувати постанову від 06.10.2015 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виконавчого збору, у виконавчому провадженні № 44448018, яка винесена старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Харківській області Бардіним І.С.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.12.2020 відкрито провадження у справі.

Повідомлено сторін, що клопотання про поновлення строку звернення до суду буде розглянуте судом після надання відповідачами відзиву на позовну заяву та витребуваних судом документів.

Позивач у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Розгляд справи просив здійснювати за його відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Розгляд справи просив здійснювати за його відсутності.

Третя особа - ОСОБА_2 у судове засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст. 268 КАС України у справах, визначених ст. 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Частиною 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Беручи до уваги, що сторони у судове засідання не прибули, керуючись п. 10 ч. 1 ст. 4, ч. 4 ст. 229 КАС України, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання за наявними в ній доказами у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

За змістом частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Предметом спору є постанова від 06.10.2015 року.

До суду з даним позовом позивач звернувся 13.11.2020.

Позивач у клопотанні вказує, що постанова про стягнення виконавчого збору від 06.10.2015 взагалі не надсилалась. Про існування даної Постанови у ВП № 44448018 від 06.10.2015 року позивач дізнався у липні 2020 року коли автомобіль об`явили у розшук в межах нового виконавчого провадження № 61725732. Після цього, 05.08.2020 року позивач звернувся зі скаргою до Начальника відділу у виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківська Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в якій просив його своєю п скасувати постанову від 06.04.2020 року, у ВП 61725732, яка винесена заступником відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконанні Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про стягнення виконавчого збору. 14.08.2020 року позивач отримав у відповідь лист № 30819, яким в задоволенні скарги відмовлено.

З наданих до матеріалів адміністративної справи копій матеріалів виконавчих проваджень судом встановлено, що останні не містять доказів вручення/отримання оскаржуваної постанови.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини розкриває зміст принципу верховенства права через формулювання вимог, які він виводить з цього принципу. Однією з таких вимог принципу верховенства права є захист від свавілля - це означає, що втручання суб`єктів владних повноважень у права людини має підлягати ефективному контролю. Щонайменше це має бути судовий контроль, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури. Держава також повинна забезпечувати наявність достатніх та ефективних гарантій проти зловживань.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, основною складовою права на справедливе судочинство є право доступу до такого судочинства, в розумінні забезпечення особі можливості звернення до суду для вирішення спору.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Ця стаття Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права.

Європейським судом з прав людини визнається, що за певних обставин справи практичний та ефективний характер принципу правової визначеності може бути порушено, через низку причин, якими судом визначено, зокрема, але не виключно, проблеми, що стосуються обмеження термінів, існування процесуальних заборон, які унеможливлюють або обмежують можливість звернення до суду, непомірно високу вартість провадження, зважаючи на фінансові можливості особи тощо, тобто визнається можливість та в окремих випадках навіть доцільність відступу від необґрунтованого формалізму у дотриманні принципу правової визначеності.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає клопотання позивача обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а строк поновленню.

Керуючись положеннями ст. 121, 123, 229, 248, 256, 287, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у справі №520/16035/2020 - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до адміністративного суду по справі №520/16035/2020 з позовом до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про скасування постанови.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кухар М.Д.