Справа № 160/10083/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мета Оіл» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -
1. 25.08.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Мета Оіл» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про:
2. Ухвалою суду від 01.09.2020 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті спору; витребувано у відповідача: пояснення щодо дати внесення до інформаційних баз ДПС узагальненої податкової інформації відносно позивача з доказами внесення (скріншот).
4. 22.09.2020 до канцелярії суду від представника ГУ ДПС у Дніпропетровській області надійшла заява про продовження строку для подання відзиву. Ухвалою суду від 25.09.2020 зазначену заяву задоволено, продовжено строк подання відзиву на позовну заяву та витребуваних судом доказів на 15 календарних днів, починаючи з дати отримання цієї ухвали.
5. Ухвалою суду від 03.11.2020 у задоволенні заяви відповідача про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відмовлено, витребувано пояснення щодо дати внесення до інформаційних баз ДПС узагальненої податкової інформації відносно позивача з доказами внесення (скріншот) встановлено строк на подання витребуваних доказів.
6. Позивач вважає протиправними дії щодо складання, реєстрації та внесення до інформаційних баз даних ДПС узагальненої податкової інформації, оскільки документування контролюючими органами результатів своєї діяльності щодо здійснення податкового контролю чинним законодавством не передбачено.
7. Узагальнена податкова інформація містить аналіз ведення позивачем господарської діяльності та оцінку реальності відповідних господарських операцій. При цьому, її складено не за результатами перевірки платника податків та дослідження документів, визначених пунктом 44.1 статті 44 ПК України, а у результаті опрацювання податкової інформації.
8. Об`єктом захисту у даних правовідносинах є право позивача на правильне відображення даних щодо оподаткування господарської діяльності позивача, наданих податковому органу в усіх інформаційних базах даних ДПС, врахування цієї інформації як публічно-достовірної податкової інформації усіма контролюючими органами, інтерес позивача, який полягає у збереженні ділової та податкової репутації як платника податків та контрагента.
9. Внесення узагальненої податкової інформації впливає на репутацію позивача як контрагента та має наслідком у подальшому при проведенні контрольних заходів органами ДПС по відношенню до контрагентів позивача. Ця обставина може вплинути на виникнення розбіжностей у визначенні податкових зобов`язань одного контрагента та податкового кредиту іншого контрагента, що має наслідком визначення податковим органом відповідних податкових зобов`язань.
10. Отже, існує загроза порушення прав та інтересів контрагентів позивача, і ця загроза безпосередньо пов`язана із позивачем. В таких умовах позивач має право не бути байдужим до наслідків, які можуть настати у разі використання узагальненої податкової інформації, як офіційної публічно-достовірної податкової інформації, що міститься в інформаційній базі даних ДПС. Кожен має право дбати про збереження ділової репутації. З цього випливає право захищати її усіма доступними засобами.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
11. Відповідач проти позову заперечив, зазначивши, що формою податкового контролю є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.
12. З метою зберігання, опрацювання отриманої інформації в ході діяльності податкових органів 01.01.2013 на підставі наказу ДПС України «Про введення в експлуатацію інформаційної системи «Податковий Блок» від 24.12.2012 № 1197 введено в дію ІС «Податковий блок».
13. Єдина система «Податковий блок» та її підсистеми є програмними продуктами, створеними для використання органами ДПС для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.
14. Інформація, що збирається, використовується та формується органами державної податкової служби у зв`язку з обліком платників податків, вноситься до відповідних інформаційних баз даних.
15. Метою розробки автоматизованих інформаційних систем є створення єдиного програмно-технічного комплексу для автоматизації процесу реєстрації, обліку платників податків на всіх рівнях структури органів державної податкової служби, прийому та обробки електронних звітних податкових документів, формування зведеної інформації про надходження податкових платежів, нарахування податкових зобов`язань та їх сплату у розрізі окремих податків і зборів.
16. Джерелами формування автоматизованих систем є, зокрема, відомості стосовно реєстраційних та облікових даних платника податків, його банківських рахунків, інформація, що надходить від інших органів виконавчої влади, у тому числі Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України, Державного комітету статистки України, митних органів та органів внутрішніх справ, податкових органів центрального та обласного рівнів.
17. Крім того, в окремих інформаційних системах обліковуються дані, що створені або отримані податковим органом у процесі поточної діяльності, у тому числі інформація про наявність/відсутність підприємства за його місцезнаходженням, видачу або анулювання свідоцтв про реєстрацію платником податку на додану вартість, направлення на адресу платника відповідних запитів, надходження відповідей на них, облік результатів контрольно-перевірочної роботи за окремими податками і зборами тощо.
18. Внесення до електронної бази даних «Податковий блок» податкової інформації є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконанні покладених на відповідача функцій та завдань.
19. Узагальнену податкову інформацію складено з причини:
- неможливості проведення документальних планової та позапланових перевірок у зв`язку з недопуском до проведення перевірок та втратою підприємством первинних документів,
- відпрацюванням СГ, щодо яких від інших ДПІ отримано матеріали про відсутність реального здійснення господарських операцій, у тому числі податкових інформацій, які крім того внесено до АС «Аудит» підсистеми « 2.19 відпрацювання сумнівних стосунків по взаємовідносинах з ризиковими постачальниками»;
- отриманням податкової інформації від слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області (лист від 31.07.2019).
20. Згідно даних ЄРПН податковий кредит ТОВ «Мета Оіл» (39847915) сформований за рахунок придбання товару: газ нафтовий скраплений, послуги по зберіганню скрапленого газу, бензину автомобільного від підприємства-виробника АТ «Укргазвидобування».
21. До складу податкового кредиту включається від`ємне значення минулого періоди (2019 року) яке сформовано за рахунок підприємства, яке включено до переліку ризикових: 41701663, ТОВ «Ферст Груп».
23. Сукупність фактів та обставин, що характеризують діяльність підприємства ТОВ «Ферст Груп», як суб`єкта господарювання, свідчить про те, що платник не може здійснювати виробництво бензину та обсяги реалізованого бензину значно перевищують обсяги придбання, що свідчить про створення виключно документообігу по нереальним господарським операціям з підміною товарних позицій для отримання податкової вигоди.
24. Згідно ЄРПН, податкові зобов`язання ТОВ «Мета Оіл» сформовані за рахунок реалізації наступного товару: бензин, газ скраплений, дизельне пальне. Таким чином, платник відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених постановою КМУ від 11.12.2019 № 1165.
25. Дії зі складання узагальненої податкової інформації є, по суті, виконанням службовими особами своїх обов`язків, а самі по собі висновки, викладені у цій інформації, не створюють відносин владного підпорядкування, що є необхідною ознакою публічно-правових відносин. Складання узагальненої податкової інформації є лише узагальненням проведених контрольних дій та зібраних матеріалів та інформації в ході здійснення збору податковим органом інформації щодо дотримання платником податкового законодавства у рамках податкового контролю; узагальнення податкової інформації як документ сам по собі не несе юридично значущих наслідків для платника, а може виступати лише підставою для подальшого проведення податковим органом податкової перевірки.
26. Отже, висновки, викладені в узагальненій податковій інформації щодо ТОВ «Мета Оіл» за звітний період декларування ПДВ січень 2019 року - березень 2020 року, не мають і не можуть мати для платника податків будь-яких наслідків, цей документ не впливає на права та обов`язки суб`єкта господарювання, щодо якого вона складена, не встановлює ніяких вимог чи обов`язкових правил поведінки для платника податків.
27. Таким чином, дії зі складення ГУ ДПС у Дніпропетровській області узагальненої податкової інформації не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
- пункт 1.1: документальне оформлення результатів опрацювання зібраної податкової інформації (далі - узагальнена податкова інформація) є результатом опрацювання, відповідно до пункту 74.1 статті 74 ПК України, податкової інформації, зібраної згідно статей 72, 73 ПК України, в тому числі, яка зберігається в інформаційних базах контролюючих органів (ІС «Податковий блок», Архів електронної звітності (ЄРПН); підсистема 2.19 АС «Аудит» тощо);
- пункт 1.2: узагальнену податкову інформацію складено по вигодоформуючому суб`єкту;
- пункт 1.5: за звітні періоди декларування ПДВ, охоплені узагальнюючою податковою інформацією, платник податків визначався для відпрацювання як ймовірний учасник схем ухилення від оподаткування;
- пункт 1.6: за звітні періоди декларування ПДВ січень 2019 - березень 2020 встановлено неправомірне:
-- визначення платником податків сум податкових зобов`язань при продажу товарів/послуг на загальну суму 376326,4 тис.грн за період січень 2019 - березень 2020, таким чином платником податків порушено норми підпунктів «а», «б» пункту 185.1, пункту 187.1 статті 187 ПК України;
-- визначення платником податків сум податкового кредиту при придбанні товарів/послуг на загальну суму 371069 тис.грн за період січень 2019 - березень 2020, таким чином платником податків порушено норми підпункту «а» пункту 198.1, статті 198, абзаців другого і третього пункту 201.10 статті 201.10 ПК України.
31. Відповідач зазначив, що узагальнену податкову інформацію внесено до інформаційних баз ДПС 28.04.2020.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
32. Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 ПК України).
33. Згідно із підпунктом 14.1.171 пункту 14.1 статті 14 ПК України термін «податкова інформація» застосовується у значенні, визначеному Законом України «Про інформацію».
34. Статтею 16 Закону України «Про інформацію» від 02.10.1992 № 2657-XII встановлено, що податкова інформація - це сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України. Правовий режим податкової інформації визначається ПК України та іншими законами.
35. Згідно із статтею 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема:
- 19-1.1.40. організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;
- 19-1.1.41. організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами;
- 19-1.1.46. використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом.
36. Згідно із пунктом 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
37. Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом (пункт 61.2 статті 61 ПК України).
38. Способи здійснення податкового контролю визначені статтею 62 ПК України, згідно із пунктом 62.1 якої податковий контроль здійснюється шляхом:
- 62.1.1. ведення обліку платників податків;
- 62.1.2. інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів;
- 62.1.3. перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
39. Пунктом 63.12 статті 63 ПК України визначено, що інформація, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків, вноситься до інформаційних баз даних.
40. Особливості збору податкової інформації визначені статтею 72 ПК України, згідно пункту 72.1 якої для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла:
- 72.1.1. від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація: 72.1.1.1. що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; 72.1.1.2. що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; 72.1.1.3. про фінансово-господарські операції платників податків; 72.1.1.4. про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі електронні копії розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів. Для цілей цього підпункту терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»;
- 72.1.2. від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України;
- 72.1.3. від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків, звіти про підзвітні рахунки, подані від фінансових агентів;
- 72.1.4. від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів;
- 72.1.5. за наслідками податкового контролю;
- 72.1.6. для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена як така, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку.
41. Відповідно до пункту 74.1 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
42. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
43. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
44. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
45. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
46. Згідно із пунктом 74.3 статті 74 ПК України зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
47. Наказом ДПА від 24.12.2012 № 1197 «Про введення в експлуатацію інформаційної системи «Податковий блок» введено в експлуатацію з 01.01.2013 ІС «Податковий блок» в органах державної податкової служби усіх рівнів, наказано забезпечити своєчасне внесення, актуалізацію та обробку даних в ІС «Податковий блок».
48. Наказом ДФС України від 28.07.2015 № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» затверджено Рекомендований порядок взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість (далі - Порядок № 543).
49. Згідно пункту 1.2 Порядку № 543 використовується таке інформаційно-аналітичне забезпечення:
- реєстр платників податку на додану вартість (дані податкового обліку та реєстрів підсистеми «Реєстрація платників податків» ІС «Податковий блок»);
- Єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН);
- дані декларацій та розрахунків з податку на додану вартість, за якими здійснюються розрахунки з бюджетом, та декларацій з ПДВ підприємств, що застосовують спеціальні режими оподаткування (дані податкової звітності з ПДВ підсистеми «Обробка податкової звітності та платежів» ІС «Податковий блок»);
- інформація з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (журнал обробки відомостей ЄДР підсистеми «Реєстрація платників податків» ІС «Податковий блок»);
- дані митних декларацій (ЕАІС);
- інформація про стан розрахунків з бюджетом (АІС «Галузь»).
50. Пунктом 1.3 Порядку № 543 визначено термін «вигодоформуючий суб`єкт («податкова яма»)» - платник податку на додану вартість, який не відображає або відображає і не сплачує податкові зобов`язання з податку на додану вартість при відповідному декларуванні його контрагентом сум податкового кредиту без реальної господарської або іншої економічної діяльності за такими операціями та, як наслідок, формує податковий кредит з ознаками ризику.
51. Податковий контроль ризиків, як третій етап комплексного відпрацювання, здійснюється після граничного терміну сплати грошових податкових зобов`язань та передбачає, що протягом 5 робочих днів після граничного терміну сплати податкових зобов`язань Координаційно-моніторинговим департаментом та Департаментом розвитку IT ДФС відтворюються ймовірні схеми ухилення від оподаткування суб`єктами господарювання та доводяться до територіальних органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку. При відтворенні ймовірних схем ухилення від оподаткування враховуються показники уточнюючих розрахунків та поданої з порушенням граничних термінів звітності (пункт 2.3.1 Порядку № 543).
52. Напрацьована доказова база щодо ознак фіктивності суб`єкта, підтвердження неможливості здійснення таким суб`єктом господарських операцій передається до відповідних підрозділів податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб для оформлення матеріалів перевірок чи узагальненої податкової інформації при неможливості проведення перевірок, оподаткування юридичних осіб (щодо платників ПДВ, які декларують суми ПДВ до відшкодування) (пункт 2.3.2 Порядку № 543).
53. Згідно із підпунктом 2.3.4.2 Порядку № 543 орієнтовно не пізніше наступного робочого дня після закінчення визначеного підпунктом 78.1.1 та/або 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 ПК України строку надання платником податків інформації на запит територіального органу ДФС приймається рішення щодо початку позапланової перевірки суб`єкта господарювання з податковими ризиками (з урахуванням змін, внесених Законом № 71) або завершується узагальнення податкової інформації щодо нього у разі:
- неможливості проведення позапланової перевірки зі складанням відповідного акта, в якому фіксуються обставини неможливості проведення позапланової перевірки;
- прийняття рішення про недоцільність проведення позапланової перевірки певного суб`єкта, з обґрунтуванням у цьому узагальненні підстав для прийняття такого рішення. Зокрема, щодо вигодотранспортуючого суб`єкта - у разі, коли вже проведено позапланову перевірку наступного в ланцюгу вигодотранспортуючого суб`єкта; доведено факт порушення податкового законодавства при здійсненні нереальної (з порушенням законодавства) господарської операції.
54. Пунктом 2.3.8 Порядку № 543 визначено, що узагальнена податкова інформація, що складається за обставин, визначених в абзацах другому і третьому підпункту 2.3.4.2 підпункту 2.3.4 пункту 2.3 Порядку, оформляється у вигляді окремого документа і підписується працівником територіального органу ДФС, який її формував, та погоджується заступником керівника територіального органу ДФС, що відповідає за роботу підрозділу податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб. У тексті цього документа не допускається вживання словосполучень, що містять слово «перевірка», натомість вказується словосполучення «за даними податкової інформації». Посилання в узагальненій податковій інформації на первинні документи, регістри бухгалтерського обліку і фінансову звітність суб`єкта господарювання з податковими ризиками та висновки щодо цих документів здійснюються у разі їх одержання на відповідні запити.
55. В узагальненій податковій інформації послідовно зазначаються:
- дата і обставини її складання (причина непроведення позапланової перевірки);
- описова частина, в якій фіксуються факти порушень податкового законодавства, сформовані відповідно до положень абзаців другого і третього підпункту 2.3.3.2 підпункту 2.3.3 пункту 2.3 Порядку. Обов`язково конкретизуються джерела податкової інформації (інформаційна система «Податковий блок», її підсистеми; ЄРПН тощо).
56. Уніфікована форма узагальненої податкової інформації визначається Департаментом податкового та митного аудиту за погодженням з іншими зацікавленими структурними підрозділами ДФС України.
57. Згідно із підпунктом 2.3.9 Порядку № 543 матеріали контрольних дій, в тому числі узагальнена податкова інформація, вносяться до інформаційних баз даних ДФС не пізніше наступного робочого дня після їх складання. У разі наявності обмежень щодо використання податкової інформації зазначена інформація направляється в паперовому чи електронному вигляді відповідному органу ДФС.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
58. Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що збір, обробка податкової інформації, внесення її до інформаційних баз, організація інформаційно-аналітичного забезпечення віднесено до функції контролюючого органу, відповідно до статті 19-1 ПК України.
59. Способами здійснення податкового контролю, згідно із статтею 62 ПК України, є також здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
60. Для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується також інформація, що одержана за наслідками податкового контролю.
61. Податкова інформація, зібрана відповідно до ПК України, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, відповідно до пункту 74.1 статті 74 ПК України.
62. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.
63. Узагальнена податкова інформація у цій справі складена згідно із Порядком № 543, та згідно із підпунктом 2.3.9 такого Порядку № 543 узагальнена податкова інформація внесена до інформаційних баз даних ДФС.
64. Складення та внесення до інформаційних баз узагальненої податкової інформації не призвело до збільшення податкових зобов`язань, не створило для платника податків прав або обов`язків.
65. Дії суб`єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо такі дії вчинені владним суб`єктом поза межами визначеної законом компетенції та є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку.
66. Суд зазначає, що податковий орган не позбавлений права викладати в узагальненій податкові інформації суб`єктивні висновки щодо зафіксованих в результаті аналізу обставин, однак така інформація не є самостійним належним та допустимим доказом вчинення податкового правопорушення та не призводить до порушення прав платника податків.
67. Обов`язковою умовою здійснення захисту прав та інтересів особи судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
68. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані позивачем дії щодо складання, реєстрації та внесення до інформаційних баз даних ДПС узагальненої податкової інформації не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог із покладенням на позивача витрат на сплату судового збору.
69. Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
71. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба