Справа № 320/4839/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2020 року м. Київ № 320/4839/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Київгума»

до Київської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Київгума» з позовом до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування: рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 14.05.2020 №UA100390/2020/010002/1; картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100390/2020/00010.

Позов мотивовано протиправністю відмови у митному оформленні товару за ціною договору (контракту) та протиправністю коригування контролюючим органом митної вартості імпортованого позивачем товару, незважаючи на надання декларантом необхідних документів у повному обсязі, які містили об`єктивні та достовірні дані на підтвердження заявленої позивачем митної вартості, та яких було достатньо для здійснення відповідачем митного оформлення та визначення митної вартості товару за першим (основним) методом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву.

Відповідачем подано до суду письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначено, що на підтвердження митної вартості задекларованого товару позивачем надано контролюючому органу документи, які не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та містять розбіжності, які стосуються числових значень складових митної вартості, а саме відправником товару у товаросупровідних документах та митній декларації є різні компанії. Позивачу було запропоновано надати додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, втім, такі документи ним надано не було. Відтак, відповідачем правомірно прийнято спірне рішення про коригування митної вартості товару, відповідно, відсутні підстави для задоволення позову.

Позивачем подано відповідь на відзив в якій зазначено, що жодні з наведених відповідачем у своєму відзиві на позовну заяву сумніви щодо достовірності заявленої позивачем під час митного оформлення митної вартості товару не зазначено в оскаржуваному рішенні як підстави для його прийняття. Також, позивачем наголошено на узгодженні між собою наданих ним до митного оформлення документів та підтвердженні зазначеними документами числових значень митної вартості, що не давало митному органу підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Київгума», ідентифікаційний код 35115248, місцезнаходження: 07403, Київська область, місто Бровари, вул. Кутузова, 127, зареєстроване як юридична особа 04.07.2007, про що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зроблено запис №0002401.

Між товариством з обмеженою відповідальністю «Київгума» (Покупець) та OU SCANVIC CHEM (Продавець), укладено зовнішньоекономічний контракт від 05.01.2018 №45/5-18, згідно якого протягом 2018-2020 Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити сировину для власного виробництва, найменування та кількість якого буде фіксуватись у відповідній угоді на кожну окрему партію, в порядку, на умовах, зазначених у даному контракті (пункт 1.1). Умови та терміни поставки узгоджуються між сторонами та фіксуються у відповідній угоді на кожну окрему партію.

Між Покупцем та Продавцем підписано угоду №136 від 08.05.2020 до зовнішньоекономічного контракту від 05.01.2018 №45/5-18, згідно якої Продавець поставить Покупцеві, а Покупець прийме та оплатить партію товару власного виробництва синтетичний каучук марки NBR 4045 в кількості 3750 кг (пункт 1); ціна на товар встановлюється в євро, визначається на базисі DAP Бровари, Україна (Incoterms 2010) та становить 0,700 євро за один кілограм, загальна сума поставки 2625,00 євро (пункт 2); в ціну товару включено вартість тари, упаковки та маркування (пункт 3); вантажовідправник Biesterfeld Interowa GmbH & Co Warehause Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., 61-63, Horia Closca si Crisan, Otopenia, Romania by order Scanvic Chem OU, 10119 Roosikrantsi 9-11, Tallin, Estonia.

Продавцем виставлено покупцю інвойс від 06.05.2020 № та рахунок від 07.05.2020 №20121, згідно яких позивачу поставляється синтетичний каучук марки NBR 4045 в кількості 3750 кг на загальну суму 2625,00 євро, вантажовідправник Biesterfeld Interowa GmbH & Co Warehause Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., адреса 61-63, Horia Closca si Crisan. Otopenia, Romania.

ТОВ «Київгума» подано до митного органу UA10390 (відділ митного оформлення №3 митного поста «Київ-східний» Київської митниці Держмитслужби) митну декларацію ІМ40ДЕ №UA100390/2020/752445, до якої долучено документи згідно переліку, вказаному в графі 44 митної декларації, валюта та загальна сума за рахунком 2625,00 Євро (графа 22 митної декларації); курс валюти 29,0291 (графа 23 митної декларації); графа 45 митної декларації 76201,39 грн. Крім того, до вказаної митної декларації декларантом додано експортну декларацію країни відправлення від 08.05.2020 №20ROBU1030E299255, міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) №784080.

Листом від 13.05.2020, направленим засобами електронного зв`язку, інспектором Коломійчук Д.А. повідомлено декларанту, що «під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи надані не в повному обсязі і містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті а ці товари, зокрема, відповідно до поданих до митного оформлення документів, відправником товару є Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., адреса 61-63, Horia Closca si Crisan. Otopenia, Romania, однак, в митній декларації зазначений інший відправник, а саме фірма Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG, яка згідно поданих документів зареєстрована в країні Австрія». На підставі статті 53 Митного кодексу України декларанту повідомлено про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а саме: - договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару, та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - виписку з бухгалтерської документації; - копію декларації країни відправлення врахуванням статті 254 Митного кодексу України; - каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару; - висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Листом декларанта від 14.05.2020 повідомлено контролюючий орган про відсутність можливості подання додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості.

Відповідачем прийнято рішення від 14.05.2020 №UA100390/2020/010002/1 про коригування митної вартості та відмовлено позивачу в митному оформленні (випуску) товару, в зв`язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100390/2020/00010.

З метою здійснення митного оформлення товару та випуску товарів у вільний обіг, позивачем подано митну декларацію ІМ40ДЕ від 14.05.2020 №UA100390/2020/752445 з урахуванням рішення про коригування митної вартості, що призвело до завищення розміру митних платежів на загальну суму 19024,22 грн.

Позивач, не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Основним нормативним актом, що регламентує питання митної справи, є Митний кодекс України від 13.03.2012 №4495-VI.

Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша). Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: - декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; - зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; - рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга). В разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (пункти 1-8 частини третьої). В разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: - виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; - довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; - розрахунок ціни (калькуляцію) (частина четверта).

Згідно статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (частина перша). Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частина друга). За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя). Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: - упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; - у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; - у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; - проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; - звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; - застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю (частина п`ята). Зокрема, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: - невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; - неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; - невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; - надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста).

Частиною дванадцятою статті 264 Митного кодексу України встановлено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

За висновком суду, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості не може ґрунтуватись на припущеннях, а може мати місце у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, тощо.

Під час судового розгляду судом встановлено, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України документи, які були подані позивачем до митного оформлення, а саме: митна декларація ІМ40ДЕ №UA100390/2020/752445, зовнішньоекономічний контракт від 05.01.2018 №45/5-18, угода №136 від 08.05.2020, інвойс від 06.05.2020 №, рахунок від 07.05.2020 №20121, експортна декларація країни відправлення від 08.05.2020 №20ROBU1030E299255, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) №784080, інформаційний лист продавця від 07.05.2020, сертифікат якості від 06.03.2019 №300 не містять у собі будь-яких розбіжностей чи недостовірних відомостей. За висновком суду, вказаних документів було достатньо для визначення ціни, що підлягає сплаті за товари, які ввозяться позивачем.

Водночас, у оскаржуваному рішенні відповідачем зазначено, що: «за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 13.04.2020 №UA100390/2020/752445, встановлено, що вони не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення митної вартості товарів».

За висновком суду, відповідачем не наведено у спірному рішенні належного обґрунтування наявності об`єктивних сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо митної вартості товару.

Враховуючи зміст листа від 13.05.2020, направленого засобами електронного зв`язку, інспектором Коломійчук Д.А. декларанту щодо надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару, єдиним сумнівом контролюючого органу у достовірності та об`єктивності відомостей, які б підтверджували числові значення митної вартості товарів, слугувало те, що відповідно до поданих до митного оформлення документів, відправником товару є Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., адреса 61-63, Horia Closca si Crisan. Otopenia, Romania, втім, в митній декларації зазначений інший відправник, а саме фірма Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG.

Втім, як убачається з угоди №136 від 08.05.2020 до зовнішньоекономічного контракту від 05.01.2018 №45/5-18, вантажовідправником товару є фірма Biesterfeld Interowa GmbH & Co Warehause Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., 61-63, Horia Closca si Crisan, Otopenia, Romania by order Scanvic Chem OU, 10119 Roosikrantsi 9-11, Tallin, Estonia. При цьому вказане найменування вантажовідправника містить обидві назви, щодо розбіжності в яких зазначено в листі контролюючого органу від 13.05.2020.

Як пояснив у відповіді на відзив позивач, Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG є центральним східно-європейським офісом у Відні та не має власних складів в інших країнах, на яких зберігається товар, власником якого є Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG.

Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., 61-63, Horia Closca si Crisan, Otopenia, Romania є складом компанії Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG в Румунії, здійснює збереження товару, власником якого є Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG, та здійснює від імені Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG відправлення наявного на складі в Румунії товару вантажоодержувачам за відповідними накладними та здійснює оформлення експортних документів. Тобто, товар, власником якого є Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG (Відень), який продано компанії SCANVIC CHEM OU (Естонія), розміщувався та зберігався на складі Karl Heinz Dietrich International Exped S.R.L., 61-63, Horia Closca si Crisan, Otopenia, Romania, і згідно накладної мав бути відправлений позивачу саме із зазначеного місця.

Також, компанію Biesterfeld Interowa GmbH & Co KG зазначено у графі 1 міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) №784080, у графі 2 експортної декларації країни відправлення від 08.05.2020 №20ROBU1030E299255

Згідно приписів Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19.05.1956, до якої приєдналась Україна згідно Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V, вантажна накладна складається та підписується саме відправником та містить відомості щодо відправника, а не продавця по зовнішньоекономічному контракту.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності документів та відомостей, поданих декларантом.

Як убачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів: «у митного органу наявна інформація, що відповідає частині другій статті 64 Митного кодексу України та є підставою для застосування другорядного методу 2ґ резервного методу. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару митна декларація від 03.02.2020 №UA100390/2020/750526 (рівень митної вартості товару згідно джерела інформації 1,715 USD/кг, умови поставки DAP, Бровари, країна виробництва Росія).».

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний (частина перша). Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (частина друга). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя). Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта). У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу (частина п`ята). При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частина шоста).

Частиною шостою статті 54 Митного кодексу України встановлено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (пункти 1-4).

Згідно частини першої статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідачем не наведено в оскаржуваному рішенні які саме розбіжності в документах, наданих позивачем до митного оформлення разом з митною декларацією №UA100390/2020/752445, слугували підставою для застосування резервного методу. Крім того, у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

В порушення наведених норм Митного кодексу України, оскаржуване рішення не містить: обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом та фактів, які вплинули на таке коригування, зокрема, пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки. Відповідачем не зазначено митна вартість якого товару (назва, характеристики, код за УКТЗЕД) бралася за основу, торгову марку, фактурну вартість, країну експорту цього товару в Україну, виробника, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.

При цьому як убачається з наявної у матеріалах справи митної декларації №UA100390/2020/750526 від 03.02.2020, на яку посилається контролюючий орган в оскаржуваному рішенні, за вказаною митною декларацією позивачем здійснювався імпорт синтетичного каучуку СКН-1845 (NBR 1845), водночас, за митною декларацією №UA100390/2020/752445 позивачем здійснювалось митне оформлення синтетичного каучуку марки NBR 4045 з відмінними характеристиками.

Позивачем подано разом з позовною заявою лист компанії SCANVIC CHEM OU від 07.05.2020, який також надавався позивачем до митного оформлення разом з митною декларацією №UA100390/2020/752445, згідно якого синтетичний каучук NBR 4045 в розмірі 3750,00 кг нетто по рахунку №20121 від 07.05.2020, дата виготовлення 03.2018 некондиція, можлива зміна в`язкості по Муні, в зв`язку з чим таку малу кількість та прострочений термін придатності компанія не може реалізувати за прийнятною ціною та готова продати по ціні 700 євро за одну тонну.

Також, позивачем надано суду висновок державного підприємства «Укрпромзовнішекспертиза» від 04.06.2020 №1142, згідно якого: «можна вважати, що рівень цін на каучук синтетичний (некондиційний), що імпортується згідно інвойсу №20121 від 07.05.2020 та угоди №136 від 08.05.2020 до контракту №45/5-18 від 05.01.2018, відповідає рівню цін постачальника відповідної продукції компанії SCANVIC CHEM OU (Естонія).

Таким чином, враховуючи відсутність у спірному рішенні належного обґрунтування контролюючим органом наявності об`єктивних сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо митної вартості товару, зважаючи на підтвердження наявними у матеріалах справи належними та достатніми доказами митної вартості товарів, заявленої позивачем у поданій до митного оформлення митній декларації №UA100390/2020/752445, суд дійшов висновку про необґрунтованість рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 14.05.2020 №UA100390/2020/010002/1, відтак вказане рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Крім того підлягає задоволенню вимога позивача про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100390/2020/00010, оскільки під час судового розгляду судом встановлено відсутність перешкод для митного оформлення товарів за митною декларацією №UA100390/2020/752445.

Отже, позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Київгума» є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (платіжне доручення від 04.06.2020 №2279). Враховуючи задоволення позову у повному обсязі на користь позивача слід присудити судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань призначених для Київської митниці Держмитслужби.

Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 14.05.2020 №UA100390/2020/010002/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100390/2020/00010.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Київгума» судові витрати в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань, призначених для Київської митниці Держмитслужби.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Київгума» (ідентифікаційний код 35115248, місцезнаходження: 07403, Київська область, місто Бровари, вул. Кутузова, 127).

Відповідач Київська митниця Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359, місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8-А).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення 14 грудня 2020 року.