Справа № 701/955/20
Суддя: Калієвський І. Д.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №701/955/20
Провадження №2-а/701/24/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2020 рокуМаньківський районний суд, Черкаської області
в складі: головуючого-судді -Калієвського І. Д.
за участю секретаря -Байдужої Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Маньківка справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Держгеокадастру у Черкаській області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_2 державного інспектора в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства Украни про охорону земель ГУ Дергеокадастру у Черкаській області про скасування припису та постанови адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідача та третьої особи про скасування припису та постанови адміністративного стягнення.

На підставу своїх вимог спирається на те, ОСОБА_1 є засновником та головою СФГ «Починок». Для здійснення своєї діяльності ним було отримано в оренду земельну ділянку: :02:002:0400, яка розташована в адміністративних межах Маньківської селищної ради (за межами населеного пункту). Відповідно до п. 1 договору оренди землі від 11 травня 2007 року, ОСОБА_1 , отримав зазначену земельну ділянку в строкове платне користування для залуження чи залісення. 21 вересня 2020 року, відносно ОСОБА_1 , було складено протокол про адміністративне правопорушення за нібито порушення ним ст. 20 ЗК України та ст. 55 КУпАП. Також 21.09.2020 року, державним інспектором було складено припис, відповідно до якого приписано ОСОБА_1 , у 30-ти денний термін усунути порушення земельного законодавства.

25 вересня 2020 року, державним інспектором в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорним Русланом Михайловичем було прийнято рішення про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №442-ДК/0191/10/08/01/-20 відповідно до якої ОСОБА_1 , визнано винним за адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 55 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. 00 коп.

Позивач та його представник вважають дану постанову й припис незаконними й такими, що підлягають скасуванню.

Відповідно до статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Ст. 55 КУпАП складається з двох частин, кожна з яких є самостійною нормою з зазначенням відповідної санкції.

Посадовою особою Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Чорним Русланом Михайловичем у складеній ним постанові, яка оскаржується не зазначено частину статті 55 КУпАП, за якою має нести відповідальність ОСОБА_1 .

Аналогічне порушення здійснив державний інспектор в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорний Руслан Михайлович і при складанні протоколу про адміністративне правопорушення 21 вересня 2020 року, який став підставою для винесення постанови.

Інспектором не було мотивовано своє рішення щодо притягнення ОСОБА_1 , до відповідальності та не зазначено чи затверджено і в якому порядку проект землеустрою, що забезпечує екологічно - економічне обґрунтування сівозміни та впорядкування угідь, оскільки відповідно до умов договору оренди землі, а саме п. 17 передача земельної ділянки в оренду здійснювалася без розроблення проекту її відведення. Фактично ОСОБА_1 , отримував земельну ділянку для її використання і обмежень відносно поліпшення стану ґрунтів йому встановлено не було.

Враховуючи, що земельна ділянка була передана в оренду для залуження чи залісення тому вона була фактично консервована.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 ЗК Консервація земель здійснюється шляхом припинення їх господарського використання на визначений термін та залуження або заліснення.

Законом України «Про охорону земель» зазначено, що консервація земель - припинення господарського використання на визначений термін та залуження або залісення деградованих і малопродуктивних земель, господарське використання яких є екологічно та економічно неефективним, а також техногенно забруднених земельних ділянок, на яких неможливо одержувати екологічно чисту продукцію, а перебування людей на цих земельних ділянках є небезпечним для їх здоров`я Так, як земельна ділянка була в незадовільному стані, що підтверджується п. 14 договору оренди, тому у відповідності до вимог Закону України «Про охорону земель», ОСОБА_1 , виконував свій обов`язок щодо охорони ґрунтів та їх поліпшень, відтворення родючості, що відповідає умовам договору оренди землі.

Позивач та його представни вважає, що дії державного інспектора в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорного Руслана Михайловича щодо прийняття рішення про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності є протиправними, а припис від 21.09.2020 року №442-ДК/0237Пр/03/01/20 та постанова №442-ДК/0191/10/08/01/-20 від 25 вересня 2020 року підлягають до скасування, що змусило звернутися до суду з даним позовом.

Позивач та його представник в судовому засіданні позов підтримали та просили його задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача Головного Управління Держгеокадастру у Черкаській області в судовому засіданні позовні вимоги не визнав.

Третя особа в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно типового договору оренди землі від 11.05.2007 року вбачається, що земельна ділянка :02:002:0400, яка розташована в адміністративних межах Маньківської селищної ради (за межами населеного пункту), площею 2,7590 га., перебуває у оренді СФГ «Починок». (а.с.9).

21.09.2020 року державним інспектором в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорним Русланом Михайловичем було складено припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового заходу державного нагляду щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, а саме що земельна ділянка :02:002:0400 використовується для ведення товарного с/г виробництва вирощування кукурудзи СФГ "Починок" в особі директора Починка С.О. на підставі договору оренди і приписано ОСОБА_1 у 30-денний строк усунути порушення земельного законодавства (а.с.6).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 21.09.2020 року обстеження земельної ділянки вбачається, що державним інспектором в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорним Русланом Михайловичем 14.08.2020 року було обстежено земельну ділянку кадастровий номер :02:002:0400, загальною площею 2,7590 га., яка знаходяться в адміністративних межах Маньківської селищної ради (за межами населеного пункту) та встановлено, що в діях голови СФГ «Починок» ОСОБА_1 , вбачається порушення вимог ст. 20 Земельного кодексу України та ст. 55 КУпАП, а саме: виявлено земельну ділянку с/г призначення площею 2,7591 га., кадастровий номер :02:002:0400, яка за видом угідь є (сіножатті) та надана оренду СФГ «Починок» в особі директора ОСОБА_1 , точна площа ділянки була встановлена під час геодезичних обмірів, і становить 2,3686 га., на час перевірки земельна ділянка використовується для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, а саме: на момент перевірки на вказаній земельній ділянці проведено посів кукурудзи, що є порушенням статті ст. 20 Земельного кодексу України та ст. 55 КУпАП. (а.с.7).

25.09.2020 року державним інспектором в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорним Русланом Михайловичем було складено постанову №442-ДК/0191/10/08/01/-20 про порушення позивачем вимог ст. 55 КУпАП, а саме земельна ділянка кадастровий номер :02:002:0400, загальною площею 2,7590 га., які знаходяться в адміністративних межах Маньківської селищної ради, використовуються СФГ «Починок» в особі директора Починок С.О., для залуження чи засівання, а саме на момент перевірки на вказаній земельній ділянці засіяно кукурудзу, що є порушенням ст. 20 ЗК України та ст. 55 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. (а.с.8).

Згідно наказу ГУ Держгеокадастру у Черкаській області №442-дк від 13.08.2020 р. "Про здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності" вбачається здійсненя державного контролю за дотриманням земельного законодавства при використанні земельної ділянки кадастровий номер :02:002:0400 (а.с.37-38).

Згідно акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об"єкту - земельної ділянки №442-ДК/АП 09 01-20 від 14.08.2020 р. зафіксовано факт використання земельної ділянки кадастровий номер :02:002:0400 в порушення вимог ст. 20 Земельного кодексу України, відповідальність за яке передбачена ст. 55 КУпАП. (а.с.39-40).

Суд вирішуючи даний спір керується наступним.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При здійсненні державного нагляду (контролю) за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель відповідач повинен був дотримуватися вимог Закону України від 05.04.2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до положень статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Також, статтею 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначена сфера його дії, відповідно до якої дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.

Тобто при здійсненні державного нагляду (контролю) у галузі земельних відносин органи державного нагляду (контролю) повинні керуватися Законом України №877-V.

Пунктом 4 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що виключно законами встановлюються, зокрема, органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно з частиною 8 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно статей 187, 188 ЗК України, контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України. Державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.

Відповідно підпункту 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

Основними завданнями державного контролю за використанням та охороною земель, що визначені Законом України «Про державний контроль за використання та охороною земель» від 19 червня 2003 року № 963-IV є: забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України; забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони та раціонального використання земель; запобігання порушенням законодавства України у сфері використання та охорони земель, своєчасне виявлення таких порушень і вжиття відповідних заходів щодо їх усунення; забезпечення додержання власниками землі та емлекористувачами стандартів і нормативів у сфері охорони та використання земель, запобігання забрудненню земель та зниженню родючості ґрунтів, погіршенню стану рослинного і тваринного світу, водних та інших природних ресурсів.

Відповідно до статей 4, 9, 10 Закону України «Про державний контроль за використання та охороною земель», об`єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України. Державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються, зокрема, шляхом проведення перевірок. Державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема, безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель; давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків; складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно- і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням земельного законодавства України.

Посадові особи в межах своїх повноважень мають право, зокрема: 1. складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності; давати обов`язкові вказівки до виконання (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодування завданих власнику земельної ділянки збитків; 2. безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельної ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних та фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель.

Таким чином, вище зазначеним законодавством регулюються повноваження органів Держгеокадастру щодо здійснення державного нагляду (контролю) в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Отже, державний контроль за охороною та використанням земель здійснюється посадовими особами Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, у тому числі, шляхом проведення перевірок та винесенням приписів, складання актів перевірки, протоколів про адміністративні правопорушення.

Що стосується позовної вимоги про визнання протиправним та скасування припису № 442-ДК/0237Пр/03/01/20 виданого Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області за результатом перевірки - державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, виданий директору СФГ "Починок" Починку О.С.судом встановлено наступне.

Згідно типового договору оренди землі від 11.05.2007 року вбачається, що земельна ділянка :02:002:0400, яка розташована в адміністративних межах Маньківської селищної ради (за межами населеного пункту), площею 2,7590 га., перебуває у оренді СФГ «Починок». п. 14 договору визначено що земельна ділянка передається в оренду для залуження чи заліснення, а п. 15 визначено, що цільове використання здійснюється відповідно до п. 14 договору (а.с.9).

21.09.2020 року державним інспектором в сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорним Русланом Михайловичем було складено припис про усунення порушень, виявлених під час проведення планового заходу державного нагляду щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері використання та охорони земель, а саме що земельна ділянка :02:002:0400 використовується для ведення товарного с/г виробництва вирощування кукурудзи СФГ "Починок" в особі директора Починка С.О. на підставі договору оренди і приписано ОСОБА_1 у 30-денний строк усунути порушення земельного законодавства (а.с.6).

Із пояснень позивача в судовому засіданні та письмових пояснень (а.с.46) вбачається, що позивач не заперечує проти факту використання даної земельної ділянки для вирощування кукурудзи, тобто ведення товарного с/г виробництва, що не відповідає цільовому призначенню земельтної ділянки визначеної в п. 14 договору про оренду.

Згідно з частиною 8 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Цільове призначення земельної ділянки це її використання за призначенням, яке визначене документацією з землеустрою у встановленому законом порядку.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що оскаржуваний припис державним інспектором прийнято у межах повноважень, наданих Конституцією та Законами України, та з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а відтак не підлягає скасуванню.

Що стосується позовної вимоги про визнання протиправним та скасування постанови державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, Чорного Руслана Михайловича №442-ДК/0191/10/08/01/-20 від 28.09.2020 про накладення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та житель АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 ) адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 255 грн. 00 коп., суд зазначає наступне.

Відповідно ст. 72 КУпАП доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Стаття 75 КАС України зазначає, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач є зареєстрованим суб"єктом господарювання.

Згідно змісту ст. 280 КУпАП випливає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Статтею 251 КУпАП України визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З огляду ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Ст. 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Проте із постанови про накладення адміністративного стягнення вбачається факт того, що посадовою особою під час складання постанови про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності не було повністю та належно кваліфіковано дії ОСОБА_3 за ст. 55 КУпАП, оскільки не була зазначена частина ст. 55 КУпАП за якою було накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу, що свідчить про відсутність встановленої на момент притягнення до відповідальності належної кваліфікації дій позивача. Ст. 55 КУпАП складається з двох частин які мають відповідні санкції.

Посилання представника відповідача, що не зазначення частини статті КУпАП викладене у відзиві як технічна помилка судом до уваги не береться, оскільки дане твердження не підтверджується належними та допустимими доказами і було висловлене вже під час судового розгляду по даній справі.

На підставі вищевикладеного вбачається, що при оформлені матеріалів про адміністративне правопорушення державним інспектором було допущено ряд порушень процесуальних норм, визначених Кодексом України про адміністративні правопорушення, а саме відсутня вірна кваліфікація дій правопорушника, що є підставою до скасування оскаржуваної постанови..

Ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом і кожному гарантується право на оскарження в суді дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Ч. 1 ст. 2 КАС України передбачає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно - правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом ч. 8 ст. 4 КАС України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Згідно положень ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частинами 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають до часткового задоволенню.

Керуючись ст. ст. 19, 55 Конституції України, ст. ст. 2, 4, 5, 72-78, 90, 242-246 КАС України, ст. ст. 7, 23, 55, 251, 254, 256, 268, 276, 280, 283, 287, 288, 289, 291, 293 КУпАП, суд -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати дії державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Чорного Руслана Михайловича щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності протиправними.

Постанову державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, Чорного Руслана Михайловича №442-ДК/0191/10/08/01/-20 від 28.09.2020 про накладення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та житель АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 ) адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 255 грн. 00 коп. скасувати.

В решті позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Маньківський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 11.12.2020 року.

Суддя І. Д. Калієвський