Справа № 420/13904/20
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2020-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 грудня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Білостоцький О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» про визнання протиправними дій, скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування», в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Єфіменко Дениса Олеговича щодо відкриття, ведення виконавчого провадження ВП№63816629;

- скасувати всі винесенні в межах цього виконавчого провадження постанови, у т.ч "Про відкриття виконавчого провадження"; "Про стягнення з боржника основної винагороди", "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника".

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина 2 ст. 171 КАС України).

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суд встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог, встановлених КАС України.

Так відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову ОСОБА_1 у позові зазначає відповідачем - ОСОБА_2 , як фізичну особу, без зазначення його посади, що надає йому статусу суб`єкта владних повноважень в адміністративному судочинстві.

При цьому суд акцентує увагу позивача, що в межах адміністративного судочинства розглядаються спори виключно до суб`єкта владних повноважень, що свідчить про необхідність ОСОБА_1 вірно визначити суб`єктний склад учасників справи.

Також суд зазначає, що відповідно до п.п.5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. В разі подання позову до декількох відповідачів повинен обґрунтовуватись зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, що повинно сприяти ефективному захисту порушених прав та інтересів, у тому числі з огляду на виконання рішення суду.

Так відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Повноваження адміністративного суду у разі задоволення адміністративного позову визначені частиною 2 ст. 245 КАС України, згідно якої суд може прийняти рішення, зокрема про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Так, по-перше, позивач просить суд скасувати винесенні в межах цього виконавчого провадження постанови "Про відкриття виконавчого провадження"; "Про стягнення з боржника основної винагороди", "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника".

Водночас позивачем в позові не заявлено до суду основних вимог, а саме щодо визнання таких постанов протиправними.

По-друге суд зазначає про неякісне (нечітке) викладення позовних вимог. Так, зокрема, позивач зазначає про необхідність скасування всіх винесених в межах цього виконавчого провадження постанов, у т.ч "Про відкриття виконавчого провадження"; "Про стягнення з боржника основної винагороди", "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника".

Водночас позивач не зазначає, які «всі інші», крім перелічених ним постанов, були винесенні ОСОБА_2 , як відповідачем, до якого звернуті позовні вимоги. Крім того, позивач не вказує будь-яких реквізитів постанов, які він просить суд скасувати.

Згідно п. 11 ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, в порушення вимог вищевказаної статті позивач не зазначає у позовній заяві, чи подавав він раніше позов (позови) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав чи ні.

Відповідно до п. 8 ч.5 ст.160 КАС України позивачем в позовній заяві повинен бути зазначений перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Згідно положень ст.77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів (ч. 4).

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Так позивач просить суд скасувати всі винесенні в межах виконавчого провадження постанови "Про відкриття виконавчого провадження"; "Про стягнення з боржника основної винагороди", "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника".

Водночас окрім постанови "Про відкриття виконавчого провадження" позивач жодних інших оскаржуваних постанов до суду не надає. Причин неможливості надання цих письмових доказів до суду не зазначає. При цьому суд зазначає, що у постанові про відкриття виконавчого провадження наявний ідентифікатор доступу до матеріалів виконавчого провадження, завдяки якому ОСОБА_1 не позбавлений можливості ознайомитись та роздрукувати всі необхідні йому постанови, які він вважає за необхідне оскаржити в адміністративному суді.

Відповідно до положень частини 2 ст.49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі за клопотанням учасників справи.

Як вбачається з адміністративного позову, позивач в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, зазначає ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування». Разом з тим, ОСОБА_1 не зазначає на чиїй стороні (позивача чи відповідача) має виступати така третя особа.

Крім того суд зазначає, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Так позивач було надано до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 900,00 грн. від 08.12.2020 року.

Разом з тим, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 та пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.9 Закону №3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підпунктом 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 п.1 ч.1 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 ст. 6 Закону №3674-VI визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік від 14.11.2019 року №294-IX, з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2102,00 гривень.

Суд зазначає, що предметом позову в даній адміністративній справі є постанови "Про відкриття виконавчого провадження", "Про стягнення з боржника основної винагороди", "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника", інші постанови, а також дії державного виконавця щодо відкриття провадження.

З огляду на вищевикладене суд вважає, що вимоги позивача про скасування постанов «Про стягнення з боржника основної винагороди" та "Про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження" є вимогами майнового характеру та судовий збір повинен розраховуватись виходячи із загальної суми, на яку такі постанови винесенні та яка підлягає стягненню з позивача, однак не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510,00 грн.)

Водночас суд позбавлений можливості самостійно здійснити розрахунок позивачу зазначеного судового збору, оскільки до суду не було надано зазначених постанов, з яких би вбачались необхідні суми.

Також позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання п`яти вимог немайнового характеру (скасування постанов "Про відкриття виконавчого провадження", "Про арешт коштів боржника", "Про арешт майна боржника", "Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та Інші доходи боржника"), а також визнання протиправними дій приватного виконавця з приводу відкриття виконавчого провадження у розмірі 4204,40 грн.

(840,80 грн.*5).

Крім того, позивачу необхідно заплатити судовий збір за «всі інші постанови», які позивач не конкретизує в позові, однак просить суд скасувати, що також позбавляє можливості суд визначити позивачу суму судового збору, необхідну для його звернення до адміністративного суду.

Згідно частини 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд зазначає, що недоліки адміністративного позову повинні бути усунені шляхом надання до суду належним чином оформленого та вмотивованого адміністративного позову з вірним визначенням суб`єктного складу учасників справи, коректними та чітким викладенням позовних вимог відповідно до процесуальних положень КАС України, письмових доказів, зазначених в ухвалі суду, власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, та доказів сплати позивач судового збору відповідно до кількості заявлених позовних (майнових та немайнових) вимог.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу (ч. ч. 2 та 3 ст. 169).

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електронна пошта, тощо) про надіслання матеріалів, оскільки згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України №958 від 28 листопада 2013 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) складають: місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Керуючись приписами ст.ст. 5-12, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» про визнання протиправними дій, скасування постанов - залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення у визначений судом строк недоліків, позов буде повернуто відповідно до приписів ч. 4 п. 1 ст. 169 КАС України.

Ухвалу суду окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Головуючий суддя Білостоцький О.В.