Справа № 340/5587/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 грудня 2020 року Справа № 340/5587/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянувши матеріали позовної заяви Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба (надалі - позивач) до ОСОБА_1 (відповідач) про відшкодування витрат, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

- визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновити його;

- стягнути з відповідача суму у розмірі 33372,19 грн. на відшкодування витрат, пов`язаних з його утриманням під час навчання та сплачений судовий збір.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

При цьому, згідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції банківської установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи.

Правильність оформлення платіжного документа і надання доказів зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України покладається на платника судового збору.

Платіжні документи повинні містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу) сплачується судовий збір.

Крім того відповідні документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі, таким чином, копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається, до матеріалів позовної заяви позивач додав копію платіжного доручення № 3905 від 27.11.2020 р. про сплату судового збору в розмірі 9367,40 грн..

Суд зазначає, що нормами КАС України не передбачено можливості подання до суду копії будь-якого платіжного документа про сплату судового збору, а тому позивачу слід долучити до матеріалів справи оригінал відповідного платіжного доручення.

За правилами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З позовної заяви вбачається, що предметом спору є стягнення витрат, пов`язаних з утриманням курсанта в закладі вищої освіти, тобто даний спір стосується публічної служби.

Таким чином, для цих правовідносин визначений місячний строк звернення до суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року № 540/1862/19.

Відповідно до п. 7 Порядку відшкодування курсантами та особами офіцерського складу витрат, пов`язаних з їх утриманням у вищих навчальних закладах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 липня 2006 р. № 964 у разі відмови курсанта або особи офіцерського складу добровільно відшкодувати витрати, стягнення цих сум здійснюється у судовому порядку.

З матеріалів позовної заяви встановлено, що 21.11.2019 р. з відповідачем достроково розірвано контракт про проходження військової служби (навчання). Цього ж дня відповідача було ознайомлено з розрахунком коштів на відшкодування витрат, пов`язаних з його утриманням №758 від 21.11.2019 р..

Отже, з 21.11.2019 р. у позивача виникло право на звернення до суду щодо стягнення коштів.

Позивач звернувся до суду з цим позовом 03.12.2020 р. (згідно штампу на поштовому конверті).

Отже, позивачем пропущено встановлений законом місячний строк звернення до суду.

У позові позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, яке не містить жодного обґрунтування.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду разом з відповідними належними доказами.

Керуючись ст.ст. 160, 161 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько