Справа № 448/1813/19
Суддя: Кічак Ю. В.
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 448/1813/19
Провадження № 2-а/448/24/20
про залишення позову без розгляду
23.11.2020 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Кічака Ю.В.,
при секретарі Мриц Н.І.,
з участю представника позивача адвоката Голубець Н.Й.,
відповідача ОСОБА_1 ,
та представника відповідача адвоката Мукан І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до помічника лісничого Крукеницького лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» Гринкевича Віталія Орестовича, Державного підприємства «Самбірське лісове господарство» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №000002 від 25.02.2019р.,
В провадженні суду перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_2 до помічника лісничого Крукеницького лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» Гринкевича В.О., Державного підприємства «Самбірське лісове господарство» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №000002 від 25.02.2019р.
Адвокат Голубець Н.Й. в інтересах позивача ОСОБА_2 15.11.2019р. звернувся до суду з даним адміністративним позовом. Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області від 03.02.2020р. визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_2 з даним позовом, поновлено ОСОБА_2 пропущений строк звернення до адміністративного суду та відкрито провадження у даній справі.
В судовому засіданні представник відповідача ДП «Самбірське лісове господарство» - адвокат Мукан І.В. заявив клопотання про залишення даного позову без розгляду з тих підстав, що позов подано з пропуском встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, а зазначені стороною позивача доводи на обґрунтування поважності причин пропущеного строку звернення до адміністративного суду не відповідають дійсності, що підтверджено матеріалами справи.
Такі ж доводи в обґрунтування клопотання про залишення даного адміністративного позову без розгляду викладені відповідачем ДП «Самбірське лісове господарство» у письмових заявах по суті справи:відзиві на позовну заяву та в запереченні.
Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав клопотання про залишення даного позову без розгляду.
Представник позивача ОСОБА_2 адвоката Голубець Н.Й. в судовому засіданні заперечив щодо залишення даного позову без розгляду з тих підстав, що оскаржувана ними постанова про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності була винесена за відсутності позивача ОСОБА_2 ; позивач ОСОБА_2 поштовим відправленням копії оскаржуваної постанови не отримував; повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 не підписував; він (представник позивача) дійсно ознайомлювався з матеріалами цивільної справи №441/843/19 в Городоцькому районному суді Львівської області, однак ним ще подавались деякі запити в ДП «Самбірський лісгосп»; позивачу ОСОБА_2 було відомо лише те, що справа, яка розглядалась в Городоцькому районному суді Львівської області, стосується стягнення з нього шкоди.
Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Як вбачається із матеріалів справи, оскаржувана постанова №000002 про накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення була винесена 25.02.2019р.
До суду з даним адміністративним позовом представник позивача - адвокат Голубець Н.Й. в інтересах позивача ОСОБА_2 звернувся лише 15.11.2019р.
Одночасно, представник позивача просив поновити позивачу ОСОБА_2 пропущений строк для звернення до суду, оскільки такий пропущений з поважних причин.
При відкритті провадження у справі, зокрема вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду ОСОБА_2 , суд виходив з наступного.
Як на підставу для поновлення строку звернення до суду сторона позивача покликалася на те, що позивач ОСОБА_2 взагалі не знав про факт ухвалення постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, поштовим відправленням копії оскаржуваної постанови не отримував, а дізнався про її існування лише в судовому засіданні в приміщенні Городоцького районного суду Львівської області в межах розгляду пред`явленого до нього цивільного позову про відшкодування шкоди, завданої незаконною рубкою лісу.
З урахуванням доводів сторони позивача на обґрунтування пропущеного строку звернення до адміністративного суду, судом визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, відтак поновлено такий процесуальний строк та відкрито провадження по справі.
Однак, сторона відповідача заявила клопотання про залишення даного адміністративного позову без розгляду у зв`язку з пропуском стороною позивача встановленого законом строку звернення до адміністративного суду та відсутністю поважних причин для поновлення такого строку, надаючи при цьому ряд документів для підтвердження своїх доводів.
Так, матеріалами справи підтверджено наступне.
04.01.2019р. лісничим Крукеницького лісництва складено протокол про адміністративне правопорушення №1 щодо ОСОБА_2 за вчинення ним адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65 КУпАП. Згідно акту, складеного представниками ДП «Самбірський лісгосп», ОСОБА_2 відмовився розписуватись у протоколі про адміністративне правопорушення.
В подальшому ОСОБА_2 викликався в приміщення Крукеницького лісництва ДП «Самбірського лісгоспу» на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яка була призначена на 25.02.2019р. Повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення лісового господарства надсилалось ОСОБА_2 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу його місця проживання, що зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_1 . Згідно відміток на рекомендованому повідомленні, таке повідомлення було вручено ОСОБА_2 .
У зв`язку з неявкою ОСОБА_2 на розгляд справи, її розгляд здійснено у відсутності останнього та помічником лісничого Крукеницького лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» Гринкевич В.О., відповідачем по справі, винесено постанову №000002 від 25.02.2019р. про накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення за ст.65 КУпАП.
Копію даної постанови надіслано ОСОБА_2 26.02.2019р. за адресою його місця проживання, що зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_1 .
06.05.2019р. державним виконавцем Городоцького районного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області відкрито виконавче провадження на виконання оскаржуваної постанови від 25.02.2019р. про стягнення з ОСОБА_2 штрафу в розмірі 255 грн.
Крім того, 05.06.2019р. суддею Городоцького районного суду Львівської області відкрито провадження у цивільній справі №441/843/19 за позовом першого заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Зав`язанцівської сільської ради Мостиського району Львівської області до ОСОБА_2 , третя особа ДП «Самбірський лісгосп» про стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою лісу, перше судове засідання по справі призначено на 18.07.2019р.
Копію ухвали про відкриття провадження у цивільній справі від 05.06.2019р. та копію позовної заяви з додатками до неї скеровано сторонам по справі, в тому числі ОСОБА_2
03.07.2019р. представник ОСОБА_2 - адвокат Голубець Н.Й. звернувся до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами цивільної справи №441/843/19 про стягнення з ОСОБА_2 шкоди, завданої незаконною порубкою лісу. 16.07.2019р. адвокат Голубець Н.Й. у приміщенні Городоцького районного суду Львівської області ознайомився з матеріалами даної цивільної справи.
17.07.2019р. на адресу Городоцького районного суду Львівської області надійшов відзив ОСОБА_2 на позовну заяву про стягнення з нього шкоди, завданої незаконною рубкою лісу. У відзиві ОСОБА_2 дослівно зазначає, що «Мостиським відділом Городоцької місцевої прокуратури при вивченні стану дотримання законодавства про охорону навколишнього природнього середовища на території Мостиського району встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення №000002 від 25.02.2019р., винесеної помічником лісничого Крукеницького лісництва ОСОБА_1 ,- ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.65 КУпАП незаконної порубки дерев та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 255 грн.».
Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_2 та його представнику адвокату Голубець Н.Й. вже станом на липень 2019р. (17.07.2019р.) було відомо про факт винесення щодо ОСОБА_2 постанови про накладення адміністративного стягнення №000002 від 25.02.2019р., відтак доводи сторони позивача, викладені ними у клопотанні про поновленні строку оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, зокрема в тій частині, що ОСОБА_2 лише у листопаді 2019р. в ході телефонної розмови від сільського голови дізнався про оскаржувану постанову, як вважає суд, не відповідають дійсності, що призвело до передчасного прийняття судом висновку про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом, який був викладений в ухвалі про відкриття провадження справі від 03.02.2020р.
Відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Пункт 38 рішення Європейського суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (Заява N 8863/06): норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.
Частиною 2 статті 44 КАС встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.
Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 ст. 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення.
Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме:
- забезпечувати юридичну визначеність та остаточність;
- захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів;
Дотримання строків розгляду адміністративних справ - одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовної діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутись до адміністративного суду із позовною заявою з вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1 ст.122 КАСУ передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Так, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення, виходячи із положень ст.289 КУпАП, може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою прокурора, особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).
Відповідно до ч.6 ст.161 КАСУ, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.
У Рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25 січня 2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.
Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Ключовою є фраза «з поважних причин», а отже це і є предметом доказування при вирішенні питання щодо встановлення поважності причин для позивача, тобто якщо строк був пропущений з поважних причин, це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.
При вирішенні питання про поновлення строку суд виходить з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця обставина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Як вказує практика Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.
При вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.
Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі №473/653/17.
Строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Порівняльний аналіз термінів «довідалася» та «могла довідатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач начебто не знав про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.
Позивач при зверненні до суду повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також випливає із загального правила про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 22 лютого 2017 року № 6-17цс17.
Таким чином, дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.
Вважаю за необхідне зазначити, що стороною позивача не надано належного достатнього обґрунтування причин, з яких вони не зверталися до суду з даним адміністративним позовом у період з липня 2019 року по 15.11.2019 року; також ними не зазначається про вчинення будь-яких дій, без яких неможливо було звернення до суду з липня 2019р. по листопад 2019р. року. Доказів на підтвердження неможливості звернення до суду з липня 2019р. по листопад 2019р. стороною позивача не надано, як і не надано доказів на підтвердження вчинення будь-яких дій, пов`язаних з готуванням до звернення до суду, які вони вчиняли у вказаний період, що позбавляє суд можливості зробити висновок про добросовісність позивача в частині наміру дотриматись вимог процесуального закону.
Наведені стороною позивача обставини носять виключно суб`єктивний характер, не є непереборними та пов`язані з поведінкою сторони позивача у спірних правовідносинах.
Суд вважає, що у поданому клопотанні про поновлення строку для звернення до суду із даним позовом стороною позивача не наведені жодні об`єктивні причини (обставини, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення ОСОБА_2 та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій), внаслідок яких сторона позивача не змогла реалізувати своє право на подання даного адміністративного позову до суду.
Відтак підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними відсутні, оскільки суду не було наведено причин, які унеможливлювали позивачу чи, незалежно від його волі, заважали йому своєчасно звернутись за судовим захистом.
Будь-яких достатніх та належних документально підтверджуючих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду сторона позивача не надала, зазначені представником позивача підстави причин пропуску строку звернення до суду не визнаються судом поважними.
Частиною ч.4 ст.123 КАС України передбачено, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з імперативною нормою, передбаченою п.8 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Отже, враховуючи те, що висновок суду в ухвалі про відкриття провадження у справі від 03.02.2020р. про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знаходить інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення ОСОБА_2 до адміністративного суду поважними, вважає за необхідне застосувати наслідки пропуску строку звернення до суду та залишити без розгляду даний адміністративний позов.
Керуючись ч.4 ст.123, п.8 ч.1 ст.240, ст.ст.241-243, ст.248 КАС України, суд,-
Адміністративний позов ОСОБА_2 до помічника лісничого Крукеницького лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» Гринкевича Віталія Орестовича, Державне підприємство «Самбірське лісове господарство» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №000002 від 25.02.2019р. - залишити без розгляду.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

У відповідності до пп. 15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Ю.В. Кічак