Справа № 480/4828/20
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2020-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2020 року Справа №480/4828/20

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воловика С.В.,

за участі секретаря судового засідання Бєлянської С.М.,

представника позивача Кузченко Т.М.,

представника відповідача Мельник Ю.О.,

третьої особи ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Суми адміністративну справу № 480/4828/20 за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі позивач, Управління ДАБК) до Управління Держпраці у Сумській області (далі відповідач, Управління Держпраці), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 (далі третя особа, ОСОБА_1 ) про:

- визнання протиправним та скасування припису про усунення виявлених порушень СМ 12681/183/АВ/П від 24.07.2020,-

У С Т А Н О В И В:

І. Позиція позивача

За результатами інспекційного відвідування, згідно з актом № СМ 12681/183/АВ від 24.07.2020, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем частини 2 статті 40 Кодексу законів про працю України у зв`язку з не пропонуванням ОСОБА_1 тимчасово вакантної посади головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур під час його звільнення на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України; порушення частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України, у зв`язку з позбавленням третьої особи премії у травні 2020 року; та порушення частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України, у зв`язку з не відібранням пояснень у третьої особи перед застосуванням дисциплінарного стягнення.

На підставі вказаного акту, 24.07.2020 Управлінням Держпраці внесений припис № СМ 12681/183/АВ/П з вимогою усунути виявлені порушення в строк до 10.08.2020.

На переконання позивача, згаданий припис про усунення порушень законодавства є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки, по-перше, ОСОБА_1 відповідно до своєї кваліфікації не мав права обіймати посаду головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур, у зв`язку з чим, його звільнення відбулось з дотриманням вимог трудового законодавства; по-друге, у травні 2020 року третю особу було позбавлено премії у зв`язку з накладенням у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення догана, як то передбачено статтею 147 Кодексу законів про працю України; та по-третє, перед застосуванням дисциплінарного стягнення, ОСОБА_1 пропонувалось надати пояснення, проте він відмовився від їх надання, про що складений відповідний акт.

Крім того, Управління ДАБК зазначило про порушення відповідачем Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019, у зв`язку із дослідженням під час здійснення інспекційного відвідування питання, яке є предметом судового розгляду та внесенням припису без розгляду зауважень до акту інспекційного відвідування.

З вищезазначених підстав, Управління ДАБК вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

ІІ. Заперечення відповідача

Не погоджуючись з позовними вимогами, у відзиві (а.с. 42-46) відповідач зазначив, що за результатами проведеного у період з 22.07.2020 по 24.07.2020 заходу держаного контролю з питань дотримання умов колективного договору відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , оплати праці, а також дотримання порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення ОСОБА_1 , згідно з актом № СМ 12681/183/АВ від 24.07.2020, були встановлені порушення частини 2 статті 40 Кодексу законів про працю України, оскільки третій особі не пропонувалась тимчасово вакантна посада головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур під час звільнення на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України; порушення частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України, у зв`язку з позбавленням ОСОБА_1 премії у травні 2020 року через застосування дисциплінарного стягнення у квітні 2020 року, в той час, коли умовами колективного договору передбачено право роботодавця зменшити премію до 20% у разі невиконання чи неналежного виконання посадових обов`язків; та порушення частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України, оскільки перед застосуванням у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення догана, третій особі не пропонувалось надати пояснення.

Крім того, відповідач зауважив на тому, що захід державного контролю проводився у відповідності до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». При цьому, приписи пунктів 12, 17-19, 21 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019 не застосовувались, оскільки ці норми регулюють проведення заходів контролю з питань виявлення неоформлених трудових відносин, а Управління Держпраці проводило перевірку інших питань.

За наведених обставин, відповідач вважає, що оскаржуваний припис є правомірним, а позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 03.08.2020, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі № 480/4828/20, підготовче засідання призначено на 02.09.2020 об 11 год. 00 хв., встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Ухвалою суду від 02.09.2020, занесеною до протоколу, на підставі клопотання відповідача, підготовче засідання відкладено на 11 год. 00 хв. 06.10.2020.

Також, для вирішення питання щодо заміни позивача на належного, 02.09.2020 Управлінню ДАБК направлений запит щодо надання/ненадання відповідної згоди.

Ухвалами суду від 06.10.2020, занесеними до протоколу, позивача начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Довбню А.М. замінено на належного позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про виклик свідків, ОСОБА_1 залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, підготовче провадження у справі № 480/4828/20 закрито, справа призначена до розгляду по суті у відкритому судвоому засіданні на 10.11.2020 о 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 10.11.2020, занесеною до протоколу, у зв`язку з необхідністю витребування додаткових доказів, судове засідання відкладено на 25.11.2020 о 10 год. 00 хв.

Крім того, Ухвалою суду від 10.11.2020 Сумську міську раду зобов`язано надати суду інформацію щодо проведення конкурсів на посаду головного спеціаліста дозвільних та реєстраційних процедур у період з 02.10.2017 по 25.06.2020.

20.11.2020 від Управління ДАБК надійшла заява про відвід судді, яка Ухвалою від 20.11.2020 визнана необґрунтованою, а Ухвалою від 23.11.2020 в її задоволенні було відмовлено.

Ухвалами суду від 25.11.2020, занесеними до протоколу, в задоволенні клопотання позивача про визнання доказів неналежними та недопустими, відмовлено, в судовому засіданні оголошено перерву до 10 год. 00 хв. 02.12.2020.

В судовому засіданні 02.12.2020 представник Управління ДАБК позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник Управління Держпраці в судовому засіданні проти позову заперечував та просив суд в його задоволенні відмовити.

ОСОБА_1 в судовому засіданні проти позову також заперечував та просив суд в його задоволенні відмовити.

IV. Обставини справи

На підставі статті 259 Кодексу законів про працю України, абз. п`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та погодження Державної служби України з питань праці № 4770/2.1/3.1-20 від 15.07.2020 щодо проведення позапланового заходу державного контролю, згідно з наказом № 741 від 21.07.2020, Управлінням Держпраці призначено інспекційне відвідування Управління ДАБК з питань додержання вимог трудового законодавства в частині виконання колективного договору відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , з питань оплати праці, а також з питань дотримання порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 (а.с. 47).

У зв`язку з призначенням вказаного інспекційного відвідування, головним державним інспекторам Міщенку К.Ю. та Гришиній Ю.О. видано направлення № 345/СМ 12681 від 21.07.2020 (а.с. 48).

На підставі згаданих документів, у період з 11 год. 00 хв. 22.07.2020 по 15 год. 30 хв. 24.07.2020, посадові особи Управління Держпраці провели інспекційне відвідування Управління ДАБК, за результатами якого, 24.07.2020 склали акт № СМ 12681/183/АВ (а.с. 49-53).

За змістом акту інспекційного відвідування, відповідачем встановлені наступні порушення:

- частини 2 статті 40 Кодексу законів про працю України внаслідок звільнення ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 КЗпП в той час, коли на момент звільнення була тимчасово вакантна посада головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур, зайняти яку третій особі не пропонувалось;

- частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України внаслідок позбавлення третьої особи премії у травні 2020 року у зв`язку із застосуванням у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення, в той час, коли умовами колективного договору передбачено право роботодавця лише зменшити базовий розмір премії до 20%;

- частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України внаслідок застосування до ОСОБА_1 у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення догана без пропонування надати пояснення з приводу порушень трудової дисципліни.

Вказаний акт інспекційного відвідування 24.07.2020 був підписаний начальником Управління ДАБК Довбнею А.М. із запереченнями, які фактично надані відповідачу 31.07.2020 (а.с. 17-18).

Також, 24.07.2020 посадовими особами Управління Держпраці внесений припис № СМ 12681/183/АВ/П (а.с. 19-21), у пункті 1 якого містилась вимога про усунення порушення частини 2 статті 40 Кодексу законів про працю України в строк до 10.08.2020; у пункті 2 вимога про усунення порушень частини 2 статті 97 Кодексу законів про працю в строк до 10.08.2020; та у пункті 3 вимога про усунення порушень частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України.

V. Норми права які регулюють спірні правовідносини та їх застосування

На виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з частиною 4 статті 2 Закону (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), заходи контролю, зокрема, здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Відповідно до частини 5 статті 2 Закону, згадані органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин 1, 4, 6 - 8, абзацу 2 частини 10, частин 13 та 14 статті 4, частин 1 - 4 статті 5, частини 3 статті 6, частин 1 - 4 та 6 статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини 3 статті 22 цього Закону.

Зокрема, вказана норма передбачає, що органи Державної служби України з питань праці при проведенні заходів державного нагляду (контролю), забезпечують дотримання принципів державного нагляду (контролю); вимог щодо місця здійснення державного нагляду (контролю); вимог щодо врегулювання окремих питань виключно законами; обмежень у проведеннях заходів нагляду контролю в разі наявності конфлікту інтересів; трактувань норм на користь суб`єкта господарювання у разі їх неоднозначного трактування; заборони на вилучення оригіналів документів та техніки; обов`язку збереження комерційної та конфіденційної таємниці; умов проведення планових заходів, розробки методики для визначення критерій ризику; права суб`єкта господарювання на ознайомлення з підставами заходу та отримання посвідчення (направлення) на проведення заходу; вимог до складення наказу, посвідчення (направлення) на проведення заходу та акту за результатами заходу; відповідальності посадових осіб органу державного нагляду (контролю); прав суб`єктів господарювання; права на консультативну підтримку суб`єктів господарювання; громадський захист; оскарження рішень органів державного нагляду (контролю) та умов віднесення суб`єктів господарювання до незначного ступеня ризиків у разі незатвердження відповідних критеріїв розподілу.

За змістом статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина 2 статті 7).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). При цьому, суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили вказаних документів, передбачених цією статтею (частина 5 статті 7).

На виконання частини 6 статті 7 Закону, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями, які є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Приписом є обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону).

Отже, вказані норми регулюють порядок проведення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення органами Держпраці та є обов`язковими для виконання. Проте, згаданий Закон передбачає можливість встановлення певних особливостей проведення заходів державного нагляду (контролю), які мають визначатись законом у відповідній сфері.

Так, частина 1 статті 259 Кодексу законів про працю України передбачає, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України, 21.08.2019 була прийнята Постанова № 823, якою затверджений Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі Порядок № 823).

Пункт 1 вказаного Порядку передбачає, що він врегульовує процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві та Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

При цьому, за змістом абзацу другого зазначеного пункту, заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог частин четвертої і п`ятої статті 2 Закону.

Відповідно до пункту 8 Порядку № 823, під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Згідно з пунктами 16, 17 Порядку № 823, за результатами інспекційного відвідування складаються акт і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю. Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування, другий в інспектора праці.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження (пункт 18 Порядку № 823).

На виконання пунктів 20, 21 Порядку № 823, припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Пункт 22 Порядку № 823 передбачає, що стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 8 пункту 5 цього Порядку.

Отже, системний аналіз вказаних норм, дає підстави для висновків, що загальна процедура проведення органами Держпраці заходів державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення, врегульована Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а певні особливості процедури проведення таких заходів визначаються Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019. Тобто, при проведення заходів контролю, посадові особи органів Держпраці зобов`язані дотримуватися як вимог Закону, так і вимог Порядку.

VI. Висновки суду щодо доводів сторін та вирішення спору

Стверджуючи про протиправність оскаржуваного припису, Управління ДАБК зазначає на недотриманні відповідачем порядку його прийняття, а також на відсутності порушень трудового законодавства при встановленні премій працівникам, застосуванні до них дисциплінарних стягнення та звільнень у зв`язку із скороченням штату.

Втім, дослідивши подані матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд не може повністю погодитись з указаними доводами відповідача, з огляду на таке.

У цій справі судом встановлено, що підставою для прийняття припису № 12681/183/АВ/П від 24.07.2020, стали встановлені інспекційним відвідуванням порушення трудового законодавства, за результатами проведення якого складений акт № 12681/183/АВ (т. 1 а.с. 12-16). При цьому, незважаючи на підписання 24.07.2020 Управлінням ДАБК акту інспекційного відвідування із запереченнями, Управління Держпарці цього ж дня внесло припис про усунення виявлених інспекційним відвідуванням порушень.

Суд зазначає, що з одного боку, частина 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» надає право Управлінню Держпарці внести припис про усунення порушень трудового законодавства у день завершення контрольного заходу, незважаючи на наявність/відсутність заперечень щодо встановлених порушень, а з іншого боку, пункт 21 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019, зобов`язує відповідача до внесення припису розглянути заперечення, у разі їх наявності.

Разом з тим, за змістом пункту 1 вказаного Порядку, ним визначається процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, з урахуванням особливостей, встановлених, зокрема, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Абзацом другим зазначеного пункту в редакції, яка діяла на момент початку проведення інспекційного відвідування, передбачалось, що всі заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, окрім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог частин четвертої і п`ятої статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

До моменту завершення інспекційного відвідування, абзац другий пункту першого Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю був викладений у новій редакції, яка передбачала, що всі заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, окрім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та, з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку, зміст яких не врегульовує процедуру складання акту інспекційного відвідування та внесення припису про усунення порушень.

За таких обставин, беручи до уваги не наведення позивачем конкретних негативних наслідків внесення відповідачем припису до моменту розгляду заперечень на акт інспекційного відвідування, на переконання суду, факт прийняття Управлінням Держпраці припису про усунення порушень трудового законодавства одразу після підписання акту інспекційного відвідування із запереченнями, не може бути єдиною вирішальною підставою для визнання протиправним та скасування такого припису.

За змістом пункту 1 оскаржуваного припису, Управління Держпраці вимагало усунути порушення частини 2 статті 40 Кодексу законів про працю України, яке сталося внаслідок звільнення ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 КЗпП в той час, коли на момент звільнення була тимчасово вакантна посада головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур, зайняти яку не пропонувалось.

Як убачається з матеріалів справи, у зв`язку зі скороченням посади головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю (т. 1 а.с. 86-87, 91), за результатами аналізу інформаційної довідки (т. 1 а.с. 88-89), 28 квітня 2020 року Управління ДАБК повідомило ОСОБА_1 про звільнення з 01.07.2020 на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України. При цьому, інші посади, які позивач міг обіймати відповідно до своєї кваліфікації, не пропонувались через їх відсутність (т. 1 а.с. 90, 95).

В той же час, матеріалами справи підтверджено, що з 13.05.2020, у відділі здійснення дозвільних та реєстраційних процедур Управління ДАБК з`явилась тимчасово вакантна посада головного спеціаліста.

Як зазначив позивач, згадана посада не пропонувалась ОСОБА_1 через те, що кваліфікаційною вимогою до її зайняття є наявність повної вищої освіти за освітньо-кваліфікаційним рівнем магістра, спеціаліста за відповідним напрямом професійного спрямування (будівництво та архітектура), що передбачено пунктом 1.4 посадової інструкції, затвердженої 02.10.2017 (т. 1 а.с. 31-33), в той час, коли позивач має повну вищу освіту за освітньо-кваліфікаційним рівнем спеціаліста за напрямом професійного спрямування право.

В свою чергу, відповідач, з посиланням на пункт 1.4 посадової інструкції, затвердженої 02.10.2017 (т. 1 а.с. 150-152), відповідно до якого кваліфікаційною вимогою до зайняття посади головного спеціаліста відділу дозвільних та реєстраційних процедур є наявність повної вищої освіти за освітньо-кваліфікаційним рівнем магістра, спеціаліста за відповідним напрямом професійного спрямування (будівництво та архітектура або право), стверджував про можливість зайняття цієї посади ОСОБА_1 .

Отже, обґрунтовуючи свої доводи, сторони посилаються на один і той же документ посадову інструкцію, затверджену 02.10.2017, надаючи при цьому його копії різного змісту (т. 1 а.с. 31-33 та а.с. 150-152).

Тобто, у межах правовідносин, що є предметом дослідження, спірним є питання можливості зайняття позивачем посади головного спеціаліста відділу дозвільних та реєстраційних процедур.

Вирішуючи вказане питання, суд враховує, що на виконання статті 10 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» призначення працівників органів місцевого самоврядування здійснюється за конкурсом, порядок проведення якого визначається законодавством України про державну службу.

Так, статтею 22 Закону України «Про державну службу» передбачено, що з метою добору осіб, здатних професійно виконувати посадові обов`язки, проводиться конкурс на зайняття вакантної посади державної служби відповідно до Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 23 вказаного Закону, інформація про вакантну посаду державної служби оприлюднюється на офіційних веб-сайтах державного органу, в якому проводиться конкурс, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, відповідно до цього Закону і Порядку проведення конкурсу.

В оприлюдненому оголошенні про проведення конкурсу, окрім іншого, зазначаються вимоги до професійної компетентності кандидата на посаду (частина 4 статті 23).

Зі змісту вказаних норм, суд робить висновок, що призначення осіб на посаду головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур Управління ДАБК здійснюється за конкурсом, про проведення якого оприлюднюється відповідне оголошення, де, серед іншого, в обов`язковому порядку зазначаються вимоги до професійної компетентності кандидата на посаду. Тобто, кваліфікаційні вимоги до кандидата на посаду, зазначені в оголошенні, не можуть відрізнятись від кваліфікаційних вимог, зазначених у посадовій інструкції за цією посадою.

З наданих Сумською міською радою документів про проведення у період з 02.10.2017 (дата затвердження посадової інструкції) по 25.06.2020 (дата прийняття наказу про звільнення ОСОБА_1 ) конкурсів на посаду головного спеціаліста відділу дозвільних та реєстраційних процедур, судом встановлено, що такі конкурси проводились 30.11.2017, 13.04.2018 та 12.07.2018. Про проведення цих конкурсів у Офіційному віснику Сумської міської ради опубліковувались оголошення 05.10.2017, 01.03.2018 та 23.05.2018 відповідно (т. 2 а.с. 5-13).

Зі змісту згаданих оголошень убачається, що кваліфікаційною вимогою до зайняття посади головного спеціаліста відділу реєстраційних та дозвільних процедур, була наявність у кандидата повної вищої освіти відповідного професійного спрямування (будівництво та архітектура або право) за освітньо-кваліфікаційним рівнем магістра, спеціаліста, володіння державною мовою, володіння ПК.

Такі обставини, на переконання суду, викликають обґрунтований сумнів у достовірності наданої Управлінням ДАБК копії посадової інструкції головного спеціаліста відділу дозвільних та реєстраційних процедур, затвердженої 02.10.2017 (т. 1 а.с. 31-33).

Отже, оцінюючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд доходить висновку про те, що дійсними кваліфікаційними вимогами для зайняття посади головного спеціаліста відділу дозвільних та реєстраційних процедур є наявність у особи повної вищої освіти за освітньо-кваліфікаційним рівнем магістра, спеціаліста за відповідним напрямом професійного спрямування (будівництво та архітектура або право), у зв`язку з чим ОСОБА_1 мав право обійняти цю посаду.

Не пропонування Управлінням ДАБК вказаної посади позивачу під час звільнення, є порушенням статей 40, 492 Кодексу законів про працю України, що свідчить про обґрунтованість пункту 1 припису № СМ 12681/183/АВ/П від 24.07.2020 та відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині його скасування.

Згідно з пунктом 2 вказаного припису, відповідач вимагав усунути порушення частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України, яке сталося внаслідок позбавлення ОСОБА_1 премії у травні 2020 року у зв`язку із застосуванням у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення, в той час, коли умовами колективного договору передбачено право роботодавця лише зменшити базовий розмір премії до 20%.

Відповідно до частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України, власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.

На виконання пункту 3.9 Положення про преміювання, інші види заохочень та матеріальних виплат працівникам управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (т. 1 а.с. 105-107), яке є додатком до колективного договору (т. 1 а.с. 97-104), працівник, який допустив порушення і притягнутий до дисциплінарної відповідальності, позбавляється премії за той розрахунковий період, в якому було допущене порушення трудової дисципліни.

Аналогічна норма міститься і в пункті 18 Порядку щомісячного преміювання працівників апарату та виконавчих органів Сумської міської ради на 2020 рік, затвердженого Розпорядженням міського голови № 97-К від 28.02.2020 (т. 1 а.с. 74-75).

Тобто, приймаючи рішення про позбавлення ОСОБА_1 премії за травень 2020 року у зв`язку з притягненням до дисциплінарної відповідальності у квітні 2020 року, Управління ДАБК діяло всупереч умов колективного договору та Порядку щомісячного преміювання працівників апарату виконавчих органів Сумської міської ради, що дає підстави для висновків про порушення частини 4 статті 97 Кодексу законів про працю України, обґрунтованість пункту 2 оскаржуваного припису та відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині його скасування.

За змістом пункту 3 припису № 12681/183/АВ/П від 24.07.2020, Управління Держпраці вимагало усунути порушення частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України внаслідок застосування до ОСОБА_1 у квітні 2020 року дисциплінарного стягнення догана без пропонування надати пояснення з приводу порушень трудової дисципліни.

На виконання частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доводячи наявність порушень частини 1 статті 149 Кодексу законів про працю України, відповідач посилається на відсутність в резолюції начальника Управління ДАБК вимоги витребування пояснень від ОСОБА_1 , а також на не зазначення в акті фіксації відмови від надання письмових пояснень часу його складання та відсутність посилання на цей акт у наказі про застосування дисциплінарного стягнення.

На переконання суду, вказані обставини не можуть беззаперечно підтвердити факт не пропонування ОСОБА_1 надати пояснення з приводу обставин, викладених у службовій записці заступника начальника управління, оскільки доказів на підтвердження недостовірності акту від 10.04.2020 (т. 1 а.с. 61), як письмового доказу, відповідач не надав.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про невідповідність пункту 3 оскаржуваного припису критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, позовні вимоги в частині його скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 3, 6-10, 132, 241, 242, 243, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради до Управління Держпраці у Сумській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 3 припису № СМ 12681/183/АВ/П від 24.07.2020 "Про усунення виявлених порушень".

У задоволенні позовних вимог про визнання протиправними та скасування пунктів 1, 2 припису № СМ 12681/183/АВ/П від 24.07.2020 "Про усунення виявлених порушень" відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В повному обсязі рішення суду складено 11.12.2020.

Суддя С.В. Воловик