Справа № 280/6872/20
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

01 грудня 2020 року Справа № 280/6872/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» (м. Запоріжжя, вул. Брянська 15, офіс 25, адреса для листування: індекс: 69002, абонентська скринька: 6823, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ) про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

29.09.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), відповідно до якого позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21423 від 30 квітня 2020 року, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» віднесене до такого, яке відповідає критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 «Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість» до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» з переліку ризикових платників податків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення контролюючого органу №21423 від 30.04.2020 не містить належної мотивації підстав і причин віднесення позивача до ризикових платників податків. Вказує, що в оскаржуваному рішенні не було зазначено у зв`язку із чим саме було прийнято спірне рішення (джерело отримання інформацію - або «у зв`язку із виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «у зв`язку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів». Так, відповідачем жодна із вказаних строк не відмічена, у зв`язку із чим позивач обґрунтовано вважає, що за відсутності зазначення у спірному рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.04.2020 №21423 джерела отримання інформації, яка начебто свідчить про наявність підстави відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, таке рішення є необґрунтованим. Тобто, Регіональним податковим органом навіть не дотримано вимоги, які містяться у самій Формі оскаржуваного рішення, зокрема, відсутні відмітки напроти полів, які підлягають обов`язковому заповненню. Позивач вважає рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.04.2020 №21423, в тому числі дії відповідача з цього приводу - незаконними. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою судді від 01.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання призначено на 27.10.2020 без виклику сторін. Відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву.

21.10.2020 від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про продовження строку для надання відзиву на адміністративний позов.

Ухвалою суду від 27.10.2020 розгляд справи відкладено до 26.11.2020 без виклику осіб.

Відповідач позовні вимоги не визнав, 03 листопада 2020 року надав до суду відзив на позовну заяву (вхідний №52499), в якому зазначає, що Комісія, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації в своїй роботі керується Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок), що затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 та Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за№ 1245/34216). Зазначеним вище Порядком, визначений механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів. Питання щодо встановлення ризиковості платника податків розглядається відповідно до п.6 Порядку - Комісією регіонального рівня, а саме Комісією Головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - Комісії ГУ). Ризиковість платника податку на додану вартість, може бути встановлено у разі відповідності Критеріям ризиковості платника податку, визначених у Додатку 1 до Порядку. Таким чином по TOB «Груп Інтрейд» було встановлено ризики порушення податкового законодавства, а саме у результаті аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних за 2019- квітень 2020 року, встановлено що TOB «Груп Інтрейд» здійснює придбання товарів у контрагентів постачальників, придбання яких по ланцюгу не встановлено та не встановлено можливості їх виготовлення власними ресурсами. Таким чином, позивачу було встановлено ризики порушення податкового законодавства, які визначено пунктом 8 Порядку №1165 «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування» (пункт 8), а саме у зв`язку з тим, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних. Крім того вважає, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків або прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків. Також, включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. Таким чином, відповідач вважає оскаржуване рішення є законним та просить суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Розглянувши наявні у справі матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №21423 від 30.04.2020 ТОВ «Груп Інтрейд» включено до переліку ризикових платників за критерієм: пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків, а саме: у зв`язку із тим, що «платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі».

Не погодившись із рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №21423 від 30.04.2020 ТОВ «Груп Інтрейд» звернулось до суду із вказаним позовом.

Дослідивши спірні правовідносини та надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 19 частини першої статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Згідно з частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

Згідно пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання "рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Як вбачається з матеріалів справи, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21423 від 30.04.2020 прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв.

Пунктом 8 критерій ризиковості платника податку на додану вартість визначено у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Так, спірне рішення прийнято з огляду на відповідність підприємства позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме зазначено, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарі/послуг, відмінних від придбаних.

Проте з урахуванням положень наведених норм, суд зауважує, що комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Отже контролюючий орган має зажадати від платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Як слідує з адміністративної справи рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі №280/3636/19 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Груп Інтрейд" до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДФС у Запорізькій області щодо включення до бази ризикових платників податків - задоволено у повному обсязі: визнано протиправним та скасовано рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у Запорізькій області від 29.11.2018 №173, в частині про визначення ТОВ "Груп Інтрейд" таким, що відповідає критеріям ризиковості (відповідно до п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку) та включення до бази ризикових платників, що відповідають критеріям ризиковості; зобов`язано ГУ ДФС у Запорізькій області виключити з бази ризикових платників ТОВ "Груп Інтрейд" (41071921) в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" та подати суду звіт про виконання рішення суду протягом 5 календарних днів, з дня набрання законної сили рішення суду. Рішення суду набрало законної сили 17.04.2020.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 07.09.2020 по справі №280/2710/20 позовні вимоги TOB «Груп Інтрейд» задоволено в повному обсязі, визнано протиправним та скасоване рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8094 від 04 лютого 2020 року.

Відповідачем самостійно було прийнято нове рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 30.04.2020 №21419.

Вказане рішення було отримано позивачем до свого електронного кабінету. Однак, рівно через 2 хвилини (що підтверджується доданим скріншотом з кабінету платника) у електронному кабінеті Позивача з`явилося нове рішення Відповідача №21423 від 30.04.2020 року (тобто з проміжком 3 ухвалених рішення за іншими питаннями), згідно з яким комісією регіонального рівня знову прийнято рішення про відповідність платника податків (TOB «Груп Інтрейд») критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із «податковою інформацією»: «платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних». Вказане рішення і є предметом оскарження у даній адміністративній справі.

06.05.2020 позивач звернувся до Головного управління ДПС у Запорізькій області з інформаційним запитом про надання інформації щодо підстав прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 30.04.2020 №21423 до переліку ризикових платників податку та конкретну податкову інформацію чи інші дані, на підставі яких було прийнято таке рішення.

Листом від 12.05.2020 за вих.. №28134/10-08-01-06-03-17 Головне управління ДПС у Запорізькій області надало відповідь на запит, відповідно до якого зазначило, що підставою для включення ТОВ «Груп Інтрейд» до реєстру ризикових платників податку є податкова інформація складена за результатами проведеного аналізу даних ЄРПН, відповідно до якої платник податку здійснює придбання товарів/послуг у контрагентів-постачальників, які по ланцюгу постачання здійснюють реалізацію товарів/послуг з номенклатурою відмінною від номенклатури придбання, зокрема, але не виключно від постачальників, згідно переліку.

В обґрунтування своїх пояснень відповідач зазначає, що саме у результаті аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних за 2019 - квітень 2020 року, встановлено що TOB «Груп Інтрейд» здійснює придбання товарів у контрагентів постачальників, придбання яких по ланцюгу не встановлено та не встановлено можливості їх виготовлення власними ресурсами: у TOB "ОІШУМ-ТРЕЙД" - підшипники, пульт, мікросхеми, який придбає аналогічні товари; у TOB "ВАЙН ШСТЕН", який в свою чергу придбає у контрагентів-постачальників послуги з капітального ремонту електродвигуна; у TOB "ДЖОРДАНО ІНВЕСТ", який в свою чергу придбає вживаний одяг, вантажні автомобілі; TOB "ВЕСТОН ТРЕЙД", який в свою чергу придбає цигарки в асортименті, сукні тощо; у TOB "АЛЬФАПРОМСНАБ" - мікросхеми, скло, який в свою чергу придбає у контрагентів- постачальників олію, насіння, тощо; у TOB "ЛЕЙР ПРОДАКТ" - термометр, який в свою чергу придбає у контрагентів-постачальників насіння соняшника, кукурудзи та зал/частини до електротехніки тощо; у TOB "РЕСУРСІНВЕСТБУД" - транзистор, який в свою чергу придбає у контрагентів-постачальників автомобілі, напівпричепи тощо. У зв`язку з вищенаведеним по підприємству TOB «ГРУП ІНТРЕЙД» вбачається використання «схемного» податкового кредиту та як, наслідок, ухилення від сплати податків до бюджету.

При цьому, посилання відповідача на податкову інформацію, суд вважає безпідставними, оскільки інформація стосується його контрагентів. Позивач не може нести податкову відповідальність за свого контрагента.

Відповідно до пункту 26, 27 Порядку № 1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Згідно пунктів 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких підстав, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано належних доказів, які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення №21423 від 30.04.2020.

При цьому, рішення №21423 від 30.04.2020 не містить конкретних підстав його прийняття, як то передбачено Порядком № 1165, що свідчить про його необґрунтованість та невмотивованість.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «невідповідність реалізованих товарів/послуг придбаним», у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області №21423 від 30.04.2020 є протиправним та підлягає скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, на думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Посилання контролюючого органу на правову позицію ВС висловлену у постанові від 27 серпня 2019 року по справі №540/2077/18 суд дослідивши відхиляє з огляду на те, що викладена під час дії Порядку № 117, який діяв до 31 січня 2020 року включно.

Наразі правовідносини сторін врегульовані проаналізованим вище Порядком № 1165, який істотно відрізняється від Порядку № 117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що за Порядком № 1165 контролюючий орган приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку, про що безпосередньо зазначається у самому рішенні.

Відтак, висновок ВС про те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, - в даному випадку застосуватись не може, бо змінилося правове регулювання спірних правовідносин.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 2102 грн., що підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» (м. Запоріжжя, вул. Брянська 15, офіс 25, адреса для листування: індекс: 69002, абонентська скринька: 6823, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ) про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21423 від 30 квітня 2020 року, відповідно до якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» віднесене до такого, яке відповідає критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 «Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість» до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» з переліку ризикових платників податків.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Груп Інтрейд» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр-т. Соборний, буд. 166, ) судові витрати, у вигляді судового збору у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з урахуваннями доповнень пункту 3 розділу VІ Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Рішення виготовлено та підписано 10 грудня 2020 року.

Суддя О.О. Артоуз