Справа № 824/94/20-а
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/94/20-а

Головуючий у 1-й інстанції: Левицький В.К.

Суддя-доповідач: Франовська К.С.

10 грудня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Боровицького О. А. Совгири Д. І.

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

В січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів:

- від 09.12.2019 р. № 1508 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" ;

- від 18.12.2019 р. № 785 "Про застосування дисциплінарного стягнення" ;

- від 24.12.2019 р. № 210 о/с "По особовому складу", та просив поновити його на посаді заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області, стягнути середнє грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу з розрахунку 476,69 грн. за один календарний день вимушеного прогулу до дати ухвалення рішення судом про поновлення на роботі (публічній службі) та допустити негайне виконання рішення в частині присудження середнього заробітку (грошового утримання) у межах суми стягнення за один місяць 14777,39 грн.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 11.06.2020 р. у справі № 824/94/20-а адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 18.12.2019 р. № 785 "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 24.12.2019 р. № 210 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) статті 77 Закону України "Про національну поліцію" підполковника поліції ОСОБА_1 заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області з 24.12.2019 р.

Поновлено підполковника поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області з 25.12.2019 р.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 25.12.2019 р. по 11.06.2020 р. в сумі 45 824,58 грн.

Додатковим рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року частково задоволено заяву ОСОБА_1 щодо розподілу судових витрат.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у сумі 10750,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

На виконання рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року Головним управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_1 поновлено на посаді 16 червня 2020 року і того ж дня позивач звільнений з посади та із служби в органах поліції з інших підстав (через хворобу).

Не погодившись з рішенням в частині стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та з додатковим рішенням, позивач у липні 2020 року подав апеляційну скаргу на вказані судові рішення.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року задоволено. Рішення змінено, з викладенням пункту шостого резолютивної частини у наступній редакції:

"Стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 25.12.2019 року по 11.06.2020 року в сумі 81 037 грн. 30 коп. "

Апеляційна скарга ОСОБА_1 , подана на додаткове рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року залишена без задоволення, додаткове рішення - без змін.

17 серпня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду із заявою про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат і просив відшкодувати витрати в сумі 8,0 тис. грн. по наданню професійної правничої допомоги в суді апеляційної інстанції у зв`язку із поданням апеляційної скарги на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11.06.2020 року в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та на додаткове рішення суду від 06.07.2020 року.

У вересні 2020 року ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції заяву про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення про поновлення на роботі, в порядку ст.236 КЗпП України і просив постановити ухвалу про стягнення з відповідача 1 906,76 коп. заробітної плати за затримку виконання рішення на 4 дні.

10 серпня 2020 року Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області подало апеляційну скаргу на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року, в якій посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просило скасувати рішення і прийняти нове - про відмову в позові. Скаржник, зокрема, зазначив, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, що доведено матеріалами службового розслідування.

Так, за результатами службового розслідування, підполковник поліції, 06.12.2019 р., керуючи автомобілем марки "Рено-Логан" д.н.з НОМЕР_1 , допустив зіткнення з припаркованим автомобілем марки "Фольксваген Гольф", д.н.з. НОМЕР_2 , що стало підставою для складення адміністративних матеріалів за ст.ст.124, 122-4 КУпАП. Під час складання матеріалів, патрульні поліцейські запідозрили ОСОБА_1 у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння, від чого він відмовився. У зв`язку з чим, щодо ОСОБА_1 поліцейськими було складено адміністративний протокол за ч.1 ст.130 КУпАП (відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції).

Проте, суд першої інстанції наведеним обставинам правильної правової оцінки не дав, внаслідок чого дійшов помилкових висновків.

Також скаржник вважає необґрунтованим висновок суду про проведення відповідачем службового розслідування без дотримання ст.18 Дисциплінарного статуту процедури забезпечення поліцейському права на захист, оскільки не викликав його для надання пояснень у спосіб, передбачений ч.6-11 цієї статті.

Поза увагою суду залишився загальновідомий факт, що керування транспортним засобом у стані сп`яніння знижує увагу та швидкість реакції водія і часто є причиною дорожньо-транспортних пригод, травмування і каліцтва людей, а тому є недопустимим для працівника поліції. Отже, відповідач мав достатні підстави для висновку про те, що дисциплінарний проступок позивача є дискредитуючим, несумісним з продовженням служби в поліції.

Факт керування позивачем автомобілем доведений належними доказами, проте суд не дав цим доказам правильної правової оцінки, внаслідок чого ухвалив незаконне рішення.

На обґрунтування факту перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння скаржник покликається на матеріали приєднаних до матеріалів справи відеозаписів з боді-камер поліцейських.

Одночасно скаржником подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року Головному управлінню Національної поліції в Чернівецькій області поновлено пропущений з поважних причин строк на апеляційне оскарження рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року і у справі відкрито апеляційне провадження.

У відзиві (поясненні) на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вказує на безпідставність доводів апеляційної скарги, просить її відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.

У даній справі суд встановив, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ в Чернівецькій області з 21.03.2002 р. по 06.11.2015 р., а з 07.11.2015 р. прийнятий на службу в поліцію, та звільнений з якої 24.12.2019 р.

На дату звільнення позивач проходив службу на посаді заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області, у званні підполковника поліції.

09.12.2019 р. заступник начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області начальник відділу ІОС полковник поліції ОСОБА_2 подав на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області Дмітрієва А. доповідну записку, в якій клопотав про проведення службового розслідування за фактом керування у нетверезому стані поліцейським ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

На підставі доповідної, 09.12.2019 р. начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 1508 Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії, яким призначено службове розслідування по факту керування 06.12.2019 р. позивачем транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови комісії полковника поліції Горбан М.К., заступника начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області начальника відділу ІОС; членів комісії: майора поліції ОСОБА_3 , заступник начальника відділу оперативних розробок Чернівецького управління ДВБ НП України; майора поліції ОСОБА_4 , старший інспектор відділу ЮС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області .

За результатами проведеного службового розслідування, комісією 17.12.2019 р. складено висновок, який затверджений начальником ГУНП в Чернівецькій області 18.12.2019 р.

Згідно висновку службового розслідування, 06.12.2019 р. о 20 год. 56 хв. на спецлінію зв`язку «102» ГУНП в Черівецькій області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 про те, що по вулиці Герцена, 93 м. Чернівці, трапилася дорожньо-транспортна пригода без потерпілих. Виїздом на місце події поліцейськими УПП в Чернівецькій області ДПП НП України було встановлено, що водій автомобіля марки Рено-Логан, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , який скоїв ДТП, проходить службу в ГУНП в Чернівецькій області. У зв`язку із цим, на місце події було викликано поліцейських відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області та Чернівецького управління ДВБ НП України.

Службовим розслідуванням встановлено, що заступник начальника відділу методичного інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних УІАП ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_1 у час поза службою, керував автомобілем марки Рено-Логан, д.н.з. НОМЕР_1 , та допустив зіткнення із припаркованим автомобілем марки Фольксваген Гольф, д.н.з. НОМЕР_2 . За допущений адміністративний проступок поліцейські ОСОБА_6 та ОСОБА_7 відносно ОСОБА_1 склали адміністративні матеріали за ст.124 та ст. 122-4 КУпАП.

Як зазначено у висновку, під час складання матеріалів, поліцейські УПП обґрунтовано запідозрили ОСОБА_1 у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, внаслідок різкого запаху алкоголю, порушення координації рухів ОСОБА_1 тощо.

У зв`язку із цим, поліцейськими УПП було запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою алкотестеру Драгер на місці події. Однак, від проходження цього огляду ОСОБА_1 відмовився, а тому йому було запропоновано проїхати до Чернівецького обласного наркологічного диспансеру для проходження медичного огляду на стан сп`яніння, на що він погодився та добровільно проїхав з поліцейськими до медичного закладу.

По прибуттю до ЧОНД, ОСОБА_1 від проходження медичного огляду відмовився, що зафіксовано у висновку лікаря-нарколога від 06.12.2019 №1743. Факт відмови ОСОБА_1 від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння в ЧОНД також зафіксований на бодікамеру поліцейських УПП в Чернівецькій області.

Згідно висновку, за керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння поліцейськими УПП відносно ОСОБА_1 було складено адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Перебіг подій щодо виявлення факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом у стані сп`яніння, його відмова від проходження огляду на стан сп`яніння на місці події та ЧОНД, підтверджується відомостями, викладеними у поясненні поліцейських УПП в Чернівецькій області Григорчука Н.Т. та ОСОБА_6 , а також командира взводу №2 роти №2 батальйону УПП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 та поліцейського взводу №2 роти №4 УПП в Чернівецькій області рядового поліції ОСОБА_9 , які теж прибули на місце ДТП.

Опитаний у ході проведення службового розслідування, ОСОБА_1 пояснив, що винним себе у допущеному порушенні службової дисципліни, що виразилось у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, не вважає та відмовляється надавати інші пояснення до судового рішення по його адміністративних справах.

Враховуючи наведене, дисциплінарна комісія, яка проводила службове розслідування, прийшла до висновків, що ОСОБА_1 , перебуваючи на службі в Національній поліції України, будучи зобов`язаним неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, виконувати завдання щодо забезпечення публічної безпеки і порядку, сам керував транспортним засобом у стані сп`яніння, чим вчинив дії, які мають явно дискредитуючий характер, принижують звання поліцейського, негативно впливають на імідж поліції в очах громадськості, а тому несумісні із подальшим проходженням служби ОСОБА_1 в Національній поліції України.

На думку дисциплінарної комісії, наведене свідчить про порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, яке виразилось у невиконанні ним вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п.п. 1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 розділу ІІ, п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, за що він, згідно ст. 11 Статуту, заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

На підставі висновків службового розслідування, 18.12.2019 р. ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №785 Про застосування дисциплінарного стягнення, пунктом 1 якого наказано за порушення службової дисципліни, що у виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п.п. 1, 6 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 розділу ІІ, п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 р. №1179, до заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Чернівецькій області "По особовому складу" від 24.12.2019 №210 о/с звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» підполковника поліції ОСОБА_1 (0077299) заступника відділу методичного та інформаційно-технічного забезпечення, супроводження та розвитку інформаційних систем і баз даних управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Чернівецькій області, з 24.12.2019 р.

Не погодившись з прийнятими рішеннями, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність наказу про звільнення ОСОБА_1 внаслідок необґрунтованості висновку службового розслідування, порушення процедури службового розслідування, порушення прав позивача в ході службового розслідування та не зазначення мотивів надання переваги обраного виду дисциплінарного стягнення (звільнення зі служби в поліції) і неможливості застосування більш м`якого виду дисциплінарної відповідальності враховуючи обставини справи.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Згідно з ч.1ст. 48 Закону №580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених уст.47 вказаного Закону.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 цього ж Закону, визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до 19 Закону України Про Національну поліцію передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України ОСОБА_10 поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України» (далі Закон № 2337-VIII).

В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За ч.3 ст. 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Частиною 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Статтею 8 згаданого Закону встановлено, що начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника ОВС України, статутів, наказів, норм моралі, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Згідно з ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом (ч.3 ст.11 Закону № 2337-VIII).

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Закону № 2337-VIII).

Враховуючи зазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватись заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів поліції.

Відповідно до розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України №1179 від 09.11.2016, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Абзацами першим, другим пункту 1, шостим пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. У той же час під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Тобто, законодавством встановлено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку та недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно з статтею 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч.1, ч.4 ст.16 Закону № 2337-VIII).

Згідно з ч.3 ст.19 Закону № 2337-VIII під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

«Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України» затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 (далі Порядок № 893).

Так, відповідно до п. 1, 4 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Тобто, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.

Водночас, проаналізувавши зміст висновку службового розслідування у даній справі, колегія суддів зазначає, що підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності стала поведінка ОСОБА_1 в обставинах, що склались 06 грудня 2019 року, яка дала підстави дисциплінарній комісії дійти висновку в процесі проведеного службового розслідування про порушення підполковником ОСОБА_1 . Присяги працівника поліції, вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п.п. 1, 6 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 розділу ІІ, п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 р. №1179.

За висновком службового розслідування, 06.12.2019 р. о 20 год. 56 хв. на спецлінію «102» ГУНП в Черівецькій області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 про те, що по вулиці Герцена, 93 м. Чернівці, трапилася дорожньо-транспортна пригода. Виїздом на місце події поліцейськими УПП в Чернівецькій області ДПП НП України, у складі: інспектора взводу №2 роти №2 УПП в Чернівецькій області лейтенанта поліції Григорійчука Н.Т. та поліцейського взводу №2 роти №2 УПП в Чернівецькій області капрала поліції Корнєєва І.А. було встановлено, що водій автомобіля марки Рено-Логан, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , який допустив вказану ДТП, проходить службу в ГУНП в Чернівецькій області.

На місці ДТП поліцейські ОСОБА_6 та ОСОБА_7 щодо ОСОБА_1 склали адміністративні матеріали за ст.124 та ст. 122-4 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії ОБ №130520, серії ОБ №130535 від 06.12.2019 року про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 06.12.2019 року, близько 20год. 22хв., керуючи автомобілем Renault Logan, д.н. НОМЕР_1 , по вул. Герцена, навпроти будинку №93, рухаючись заднім ходом, не переконався у безпечності та допустив зіткнення із автомобілем Volkswagen Golf, тим самим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.ст. 124,122-4 КУпАП.

Під час оформлення адміністративних матеріалів та спілкування з ОСОБА_1 у поліцейських виникла підозра, що водій має ознаки алкогольного сп`яніння - почервоніле обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці, запах алкоголю. Проте, від проходження медичного огляду в установленому законом порядку в лікаря-нарколога ОСОБА_1 відмовився, що підтверджено виданим на огляд направленням, поясненнями свідків та висновком лікаря №1743 про відмову ОСОБА_1 від проходження медичного огляду та обстеження.

За приписами пункту 2.5 Правил дорожнього руху України водій повинен на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Порядок проходження такого медичного огляду визначено статтею 266 КУпАП та «Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України 17 грудня 2008 року за №1103 (далі - Порядок №1103).

За порушення вимог пункту 2.5 "Правил дорожнього руху" відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ОБ № 130538 за ч.1 ст.130 КУпАП і адміністративні матеріали направлені для розгляду до Першотравневого районного суду м.Чернівці.

Постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 23.01.2020 р. у справі № 725/7000/19, яка набрала законної сили 03.02.2020 р., провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрито на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП України, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 122-4, 124, 130 ч. 1 КУпАП.

Колегією суддів під час апеляційного розгляду було також оглянуто відеозаписи з нагрудних камер поліцейських з місця події від 06.12.2019, якими зафіксовано обставини під час складання матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 124-124-4 КУпАП. Зазначені відеозаписи свідчать про визнання позивачем факту скоєння дорожньо-транспортної пригоди та факту відмови від проходження в установленому порядку медичного огляду для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Враховуючи встановлені обставини та оцінюючи дії, що ставляться в провину позивачеві, колегія суддів погоджується із висновком службового розслідування, яким встановлені достатні підстави для застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції.

Апеляційний суд зазначає, що поліцейський має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Він має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, буки зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції, їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Поведінка позивача при обставинах, які мали місце 06 грудня 2019 року свідчить про вчинення ним дій, які вказують на особисту недисциплінованість, безконтрольність та безвідповідальність, що за своєю суттю є шкідливим наслідком, оскільки така поведінка поліцейського начальницького складу знижує авторитет поліції, викликає недовіру до поліцейських і є неприпустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського (стаття 64 Закону України "Про Національну поліцію").

Суд зауважує, що даному випадку слід говорити не лише про обов`язок позивача виконати вимоги п.2.5 Правил дорожнього руху і пройти медичний огляд та обстеження, а щонайменше, йому слід бути ініціатором такого огляду з метою виключення будь-яких сумнівів щодо його добропорядності, законослухняності та почуття відповідальності .

Отже, апеляційний суд констатує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Однак, суд першої інстанції не врахував вказаного та, зокрема, того, що службове розслідування було проведено саме за фактом складання стосовно позивача протоколів про адміністративне правопорушення, а не за фактом доведення вини останнього у вчиненні цих порушень.

Закриття провадження у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 130 КУпАП не спростовує факту вчинення позивачем такої поведінки, у результаті якої працівниками поліції стосовно нього було складено протокол.

Водночас, суд апеляційної інстанції зазначає, що стосовно складеного протоколу за статтею 130 КУпАП, то суд першої інстанції не надав належної правової оцінки його змісту, оскільки вказаний протокол складено у зв`язку з відмовою позивача від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, а не у зв`язку з доведеним фактом перебування останнього в такому стані. Зазначеною статтею передбачено альтернативні склади правопорушення, за які за нею може наставати відповідальність.

Висновки суду першої інстанції про те, що відповідачем було порушено порядок звільнення позивача з посади, а вид стягнення не відповідає тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку, оскільки відповідачем не досліджувалися обставини вчинення проступку, тяжкість, шкода, що була заподіяна особою та її характеристика, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що в даному випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок ігнорування ним вимог чинного законодавства та вимог, які ставляться до працівників поліції.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення, за результатами реалізації якого позивача звільнено зі служби, відповідач діяв обґрунтовано, на підставі власних повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України, а відтак, підстави для визнання протиправними та скасування оскаржуваного наказу відсутні.

Апеляційний суд відхиляє доводи позивача про протиправність його звільнення через не доведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки не притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, оскільки працівники внутрішніх справ власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Що стосується доводів ОСОБА_1 про порушення його прав в ході службового розслідування, то суд апеляційної інстанції вважає їх безпідставними.

Так, згідно ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист. Це право полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Право надання письмових пояснень позивачу було забезпечено. Та обставина, що опитування ОСОБА_1 16.12.2019 року проводилось у медичній установі, куди останній був госпіталізований через два дні після події, жодним чином не порушує його прав, оскільки заборони на спілкування з хворим лікарем не дано, а сам позивач відмову від надання пояснень обґрунтував не станом здоров`я, а бажанням надати пояснення після рішень суду у адміністративних справах.

Доводи позивача про порушення права на захист є надуманими, оскільки заяв, клопотань про необхідність мати представника (адвоката) з відповідними правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, позивач не подавав.

Таким чином, на позивача було правомірно накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з займаної посади, у зв`язку із наявністю факту вчиненого ним діяння, тому відсутні підстави для поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Інші вимоги позову не підлягають задоволенню як похідні.

Згідно ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Отже, з урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги є суттєвими і дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, через що оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову у задоволенні позову.

При цьому, відповідно до приписів ч.3 ст.323 КАС України скасуванню підлягає і постанова Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року, прийнята за результатами розгляду справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області задовольнити .

Рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 червня 2020 року , додаткове рішення від 06 липня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року, - скасувати.

Прийняти постанову, якою у позові ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 грудня 2020 року.

Головуючий Франовська К.С.

Судді Боровицький О. А. Совгира Д. І.