Справа № 320/2044/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2044/20
УХВАЛА

08 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Парінова А.Б., Беспалова О.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної податкової служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом дочірнього підприємства «Рітейл Іст» до Державної податкової служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням, Державна податкова служба України подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишено без руху. Апелянту надано строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 3153, 00 грн., - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Згідно згрупованого списку відправлень №3 копія ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року була направлена Державній податковій службі України на адресу, зазначену в апеляційній скарзі (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053) 28.10.2020 (ШКІ 328) та отримана представником апелянта за довіреністю 29.10.2020.

Таким чином, оскільки копія ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду 23 жовтня 2020 року отримана представником апелянта 29.10.2020, то останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги фактично є 09.11.2020.

09.11.2020 Державною податковою службою України до Шостого апеляційного адміністративного суду подано клопотання, у якому апелянт просить продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги для отримання платіжного доручення від Державної казначейської служби, оскільки наразі неможливістю забезпечити своєчасну сплату судового збору в зв`язку з відсутністю коштів на відповідному рахунку.

Розглянувши заявлене клопотання, колегія суддів приходить висновку про необхідність відмовити у продовженні строку на усунення недоліків, з огляду на наступне.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог встановлених ст. 296 цього кодексу, застосовуються положення ст. 169 КАС України.

Відповідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. А тому, максимальний строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги, вже було використано апелянтом.

Судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Колегія суддів звертає увагу, що апелянтом не зазначено який саме строк необхідно для усунення недоліків апеляційної скарги та не надано належних доказів, які підтверджували не можливість сплати судового збору за подання апеляційної скарги з жовтня 2020 року.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів « 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції» зазначено, що розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Однією з основоположних аспектів та складовою частиною верховенства права є правова визначеність, яка передбачає дотримання принципу res judicata (вирішена справа), тобто остаточності судового рішення.

Принцип res judicata визнано на міжнародному рівні та зафіксовано, в тому числі, у пункті 1 статті 44 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обов`язковість остаточності судового рішення як основи принципу верховенства права Європейський суд з прав людини розглядав неодноразово.

23 жовтня 1996 p., заява № 17748/91, п. 38, принцип рівності сторін у процесі було застосовано у розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду яке тривалий час не набирає законної сили є ніщо іншим, як порушенням принципу верховенства права, а саме принципу res judicata (вирішена справа) та принципу правової визначеності. Таким чином, відсутність цієї умови призводить до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Станом на 08 грудня 2020 року Державною податковою службою України недоліки апеляційної скарги не усунуто, а саме: не сплачено судовий збір у розмірі 3153, 00 грн.

Відповідно до вимог ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху у встановлений судом строк.

Враховуючи те, що апелянт в установлений судом строк, недоліки в апеляційній скарзі не усунув, то апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 329, 331 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Державної податкової служби України про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом дочірнього підприємства «Рітейл Іст» до Державної податкової служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов