Справа № 520/12566/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 грудня 2020 року

Київ

справа №520/12566/19

адміністративне провадження №К/9901/31051/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Бевзенка В.М., Шарапи В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі № 520/12566/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання протиправними та скасування рішень і постанов,

ВСТАНОВИВ:

У 2019році ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (далі - відповідач), в якому просила:

- визнати протиправними та скасувати рішення відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 05.11.2019 за № 5.0-49; від 11.11.2019 за № 5.0-50; від 11.11.2019 за № 5.0-51; від 11.11.2019 за № 5.0-52;

- визнати протиправними та скасувати постанови відповідача про накладення штрафу: від 05.11.2019 за № 5.0-174; від 08.11.2019 за № 5.0-175; від 08.11.2019 за № 5.0-176; від 08.11.2019 за № 5.0-177.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020, позов задоволено повністю.

18.11.2020 на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, в якій скаржник просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 і прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

При визначенні розміру судового збору суд зазначає, що позивач звернувся до суду у 2019 році, заявив чотири вимоги немайнового характеру та чотири вимоги майнового характеру на загальну суму 34 000,00 грн.

Частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В порядку передбаченому підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 - 1 921,00 грн.

Отже, ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви становила 8 024,00 грн (1921,00 грн х 4 + 34 000,00 грн х 1%), а відтак скаржник під час звернення до суду касаційної інстанції повинен сплатити судовий збір у розмірі 16 048,00 грн (8 024,00 грн х 200%).

Для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 16 048,00 грн за такими реквізитами: Отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того за приписами частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі скаржник простить поновити строк на касаційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020, зазначаючи, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції отримано 16.10.2020. На підтвердження вказаної інформації скаржником надано копію супровідного листа Другого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020 вих. № 520/12566/19/30474/20 на якому міститься відмітка від 16.10.2020 з вхідним № 057/01-04/19524-20.

Однак, супровідний лист не є належним підтвердженням отримання копії судового рішення, оскільки реєстрація вхідної кореспонденції є односторонньою дією і не може бути самостійним доказом отримання копії судового рішення у певну дату. Таким чином неможливо встановити дату отримання скаржником оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.

Належними доказами факту отримання копії судового рішення можуть бути, зокрема, поштовий конверт з відтиском календарного штемпеля поштового відділення, довідка суду про дату видачі копії відповідного судового рішення тощо.

За правилами встановленими частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Водночас приписами пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до абзацу 1 частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Отже, касаційна скарга на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також на постанову апеляційного суду має містити обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження згідно статті 328 цього Кодексу.

Скаржник у касаційній скарзі не зазначено підстави визначені статтею 328 КАС України.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, задля усунення вказаних недоліків касаційної скарги, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору, зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів та навести підстави касаційного оскарження визначені статтею 328 КАС України.

Керуючись статтями 169, 328, 329, 331, 332 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області у поновленні строку на касаційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі № 520/12566/19.

Касаційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі № 520/12566/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання протиправними та скасування рішень і постанов - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі, у разі не усунення недоліків в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С. М. Чиркін

Судді: В.М. Бевзенко

В.М. Шарапа