Справа № 1.380.2019.004305
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 1.380.2019.004305

адміністративне провадження № К/9901/24874/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шевцової Н.В.,

суддів: Данилевич Н.А., Мацедонської В.Е.,

розглянувши у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу № 1.380.2019.004305

за позовом Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу,

за касаційною скаргою Міністерства юстиції України

на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року, постановлену в складі колегії суддів: головуючого Макарика В. Я., суддів: Бруновської Н.В., Улицького В.З.

УСТАНОВИВ:

І. Установлені судами фактичні обставини справи, короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

1. Державний реєстратор Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 (далі - державний реєстратор ОСОБА_1, позивач) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства юстиції України (далі МЮУ, відповідач) за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державне підприємство "Національні інформаційні системи", в якому просив:

1.1 визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 12 березня 2019 року №731/5 «Про тимчасове блокування доступу державих реєстраторів Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно».

2. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року задоволено повністю адміністративний позов:

2.1. визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України від 12 березня 2019 року №731/5 «Про тимчасове блокування доступу державних реєстраторів Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно».

Стягнуто з бюджетних асигнувань Міністерства Юстиції України на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп згідно квитанції №0.0..1 від 22 серпня 2019 року.

3. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вказане рішення отримано Міністерством юстиції України 27 грудня 2019 року.

4. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Міністерство юстиції України оскаржило його в апеляційному порядку 21 січня 2020 року.

5. Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року повернуті особі, яка її подала, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

6. 10 лютого 2020 року Міністерством юстиції України повторно подано апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року.

7. Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року повернуто особі, яка її подала, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки ОСОБА_2 (особа яка подала апеляційну скаргу), не додано до апеляційної скарги підстав щодо наявності у неї статусу адвоката або відомостей, що вказана особа, діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого вона здійснює представництво юридичної особи у порядку самопредставництва.

8. 03 березня 2020 року Міністерством юстиції України втретє подано апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року.

9. Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09 квітня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору та порушеннями строків, встановлених частиною першою статті 295 КАС України, а саме апеляційний суд зазначив, що наведені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунутий шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску, та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявленого недоліку.

10. Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором № 608 копію зазначеної ухвали скаржник отримав 13 квітня 2020 року.

11. На виконання вимог вказаної ухвали у встановлений судом строк, скаржником подано клопотання на усунення недоліків у якому апелянт не погоджується з сумою судового збору та просить поновити строк апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Клопотання про поновлення строку обґрунтоване тим, що у зв`язку з поверненням ухвалами Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року та 26 лютого 2020 року апеляційний скарг на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України, строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин.

12. 31 серпня 2020 року ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року.

13. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржником не усунуто недоліки апеляційної скарги, оскільки наведені скаржником причини щодо неможливості вчасного подання апеляційної скарги не є належним доказом поважності пропуску строку на апеляційне оскарження та неможливості вчасного оскарження судового рішення, через те, що скаржник повинен слідкувати за своєчасністю оскарження рішення суду першої інстанції та за належністю і відповідністю вимогам законодавства документів про підтвердження повноважень на здійснення представництва.

ІІ. Касаційне оскарження

14. Не погодившись із ухвалою суду апеляційної інстанції, Міністерством юстиції України подано касаційну скаргу до Верховного Суду, яку зареєстровано 30 вересня 2020 року.

15. У касаційній скарзі Міністерство юстиції України посилається на порушенням судом норм процесуального права та просить скасувати оскаржене судове рішення та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

16. В обґрунтування касаційної скарги Міністерством юстиції України зазначає, що судом апеляційної інстанції порушено норми процесуального права оскільки відповідно до частини третьої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції вирішує питання про відмову у відкритті апеляційного провадження протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги, або з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

16.1. В той же час суд апеляційної інстанції постановив ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України лише 31 серпня 2020 року. Проте, клопотання Міністерства юстиції України про усунення недоліків апеляційної скарги надійшло до суду апеляційної інстанції ще 25 квітня 2020 року.

16.2. Додатково заявник касаційної скарги зауважує, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року пропущено Міністерством юстиції України із поважних причин, оскільки ухвалами Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року та 26 лютого 2020 року апеляційні скарги Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року повернуті особі, яка її подала, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

16.3. Проте, пунктом 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України врегульовані лише питання представництва, а не самопредставництва, що свідчить про незаконність постановлених Восьмим апеляційним адміністративним судом ухвал від 05 лютого 2020 року та 26 лютого 2020 року у цій справі.

17. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 вересня 2020 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тацій Л.В., судді - Рибачук А.І., Стрелець Т.Г.

Ухвалою Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року у складі головуючий суддя (суддя-доповідач) Тацій Л.В., судді - Рибачук А.І., Стрелець Т.Г. задоволено заяви суддів Тацій Л.В., Рибачука А.І., Стрелець Т.Г. про самовідвід.

17.1. Відведено суддів Тацій Л.В., Рибачука А.І., Стрелець Т.Г. від участі у розгляді касаційної скарги Міністерства юстиції України на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року у справі за позовом Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державне підприємство «Національні інформаційні системи» про визнання протиправним та скасування наказу.

18. 09 жовтня 2020 року Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду №1937/0/78-20 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями у зв`язку з постановленням Верховним Судом 08 жовтня 2020 року ухвали № К/9901/24874/20 про відведення судді-доповідача Тацій Л.В. та суддів Рибачука А.І., Стрелець Т.Г. від розгляду матеріалів касаційної скарги Міністерства юстиції України на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року у справі № 1.380.2019.004305.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 жовтня 2020 року визначено новий склад суду: Шевцова Н.В., головуючий суддя (суддя-доповідач), судді Данилевич Н.А., Мацедонську В.Е.

19. 12 листопада 2020 року ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів: головуючого судді Шевцової Н.В., суддів: Данилевич Н.А., Мацедонської В.Е., відкрито касаційне провадження. Витребувано справу № 1.380.2019.004305 із Львівського окружного адміністративного суду.

20. 20 листопада 2020 року справа № 1.380.2019.004305 надійшла до Верховного Суду.

ІІІ. Релевантні джерела права й акти їх застосування

21. Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

22. Відповідно до частини першої статі 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

23. Статтею 295 КАС України передбачено строки апеляційного оскарження.

Частиною першою вказаної статті визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

24. Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

25. Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

ІV. Позиція Верховного Суду

26. Переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд зазначає таке.

27. З матеріалів справи встановлено, що відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року отримано Міністерство юстиції України 27 грудня 2019 року.

28. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Міністерство юстиції України оскаржило його вперше в апеляційному порядку 21 січня 2020 року.

Тобто в межах місячного строку визначеного статтею 295 КАС України.

29. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина восьма статті 169 КАС України).

30. Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, у тому числі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

31. Отже, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

32. Верховний Суд зазначає, що сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку. Утім, при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту - коли особа дізналась про відповідне рішення суду.

33. Специфіка повернення апеляційної скарги з підстав, визначених пунктом 1 частини четвертої статті 298 КАС України, полягає, зокрема в тому, що у разі відсутності доказів на підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу, остання без руху не залишається і у скаржника в силу вимог закону відсутній час на усунення недоліків такої апеляційної скарги.

34. За таких обставин, реалізація визначеного частиною восьмою статті 169 КАС України права на повторне звернення з апеляційною скаргою має бути вчинена у найкоротший термін, з моменту отримання ухвали про повернення апеляційної скарги з підстав, визначених пунктом 1 частини четвертої статті 298 КАС України.

35. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі №209/1396/19(2-а/209/50/19) і Верховний Суд у цій справі не вбачає підстав відступати від неї.

36. За перевіркою матеріалів справи, первинна апеляційна скарга подана скаржником у межах строку, встановленого статтею 295 КАС України, однак ухвалами апеляційного суду від 05 лютого 2020 року та 26 лютого 2020 року апеляційні скарги повернуто, з підстав пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України.

37. Вказані ухвали направлено на адресу скаржника супровідними листами від 05 лютого 2020 року від 26 лютого 2020 року. Докази отримання вказаних ухвал Міністерством юстиції України у матеріалах справи відсутні.

38. В той же час з матеріалів справи встановлено, що Міністерством юстиції України повторно подано апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року - 10 лютого 2020 року та втретє 03 березня 2020 року.

39. Таким чином, з урахуванням дати супровідних листів про направлення скаржнику ухвал апеляційного суду про повернення апеляційних скарг та строку пересилання поштового відправлення, відсутності в матеріалах справи відомостей щодо отримання скаржником вказаних ухвал Верховний Суд уважає, що скаржник отримавши вказані ухвали у найкоротші строки (10 лютого 2020 року та 03 березня 2020 року), тобто без невиправданих затримок та зайвих зволікань, скористався своїм правом на повторне подання апеляційної скарги, у якій просив також поновити строк на апеляційне оскарження.

40. Наведені обставини свідчать про вжиття скаржником невідкладних заходів щодо повторного подання належним чином оформленої апеляційної скарги.

41. Утім, суд апеляційної інстанції, постановляючи ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження від 31 серпня 2020 року у зв`язку з пропуском строку апеляційного оскарження Міністерством юстиції України, вказаних обставин не врахував.

42. На думку Верховного Суду, у цьому випадку скаржник не допустив необ`єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги. При цьому пропуск строку на апеляційне оскарження є незначним і перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушить принципу res judicata (остаточне рішення).

43. Отже, Верховний Суд вважає помилковими висновок апеляційного суду про неповажність причин пропуску Міністерством юстиції України строку на апеляційне оскарження.

44. Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

45. Частиною четвертою статті 353 КАС України визначено, що справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

46. З огляду на наведене, Верховний Суд приходить до висновку, що судом апеляційної інстанції допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, у зв`язку з чим касаційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала апеляційного суду - скасуванню з направленням справи до апеляційного суду для продовження розгляду.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Міністерства юстиції України задовольнити.

2. Ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2020 року скасувати.

3. Адміністративну справу № 1.380.2019.004305 за позовом Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу направити до Восьмого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Н.В. Шевцова

Судді: Н.А. Данилевич

В.Е. Мацедонська