Справа № 826/4172/17
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2020-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4172/17
УХВАЛА

09 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Парінова А.Б.

Черпіцької Л.Т.

розглянувши в порядку письмового провадження заяви Акціонерного товариства закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд №803», ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у справі за апеляційними скаргами Акціонерного товариства закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд №803», ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд № 803» до Національного антикорупційного бюро України, Головного управління Пенсійного фонду України, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Управління Пенсійного фонду України в Ленінському районі м. Харкова, Управління Пенсійного фонду України в Жовтневому районі м. Харкова про бездіяльність та вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Акціонерне товариство закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд № 803» звернувся до суду з позовом до Національного антикорупційного бюро України, Головного управління Пенсійного фонду України, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Управління Пенсійного фонду України в Ленінському районі м. Харкова, Управління Пенсійного фонду України в Жовтневому районі м. Харкова про бездіяльність та вчинення певних дій.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року позовну заяву АТЗТ "Спеціалізований Будівельно-Монтажний Поїзд №803" до Національного антикорупційного бюро України, Головного управління Пенсійного фонду України, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Управління Пенсійного фонду України в Ленінському районі м. Харкова, Управління Пенсійного фонду України в Жовтневому районі м. Харкова про бездіяльність та вчинення певних дій - повернуто позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач - Акціонерне товариство закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд № 803», ОСОБА_1 звернулися до суду з апеляційними скаргами, в яких заявлено відвід усім суддям Шостого апеляційного адміністративного суду та всьому суду, як неповноважному суду, який діє протиправно, здійснює судочинство, всупереч ч. 2 ст. 19 Конституції України. Крім того, заявники вимагають передати справу до ВАКС.

Дані заяви мотивовані тим, що розглядання цієї справи та апеляційної скарги є неможливим в усіх судах України, які не утворені законом, відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 та ч. 2 ст. 125 Конституції, усіма суддями країни, за виключенням - Вищого антикорупційного суду (ВАКС), Апеляційної палати ВАКС та суддів цього суду. Адміністративні суди публічного права - не існують і припинили своє існування з 03.08.2010 р.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 грудня 2020 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Вівдиченко Т.Р., судді Парінов А.Б., Бужак Н.П.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 грудня 2020 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Вівдиченко Т.Р., судді Парінов А.Б., Черпіцька Л.Т.

Отже, розгляд даних заяв про відвід суддям розглядає вищевказана колегія суддів.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи заявників, колегія суддів приходить до висновку про необгрунтованість даних заяв, з огляду на наступне.

Положеннями ч.ч. 1-2 ст. 40 КАС України передбачено, що питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про самовідвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до частини 11 статті 40 КАС України, відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

В силу ч.ч. 1-2 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

За приписами ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Положеннями ст. 6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Системний аналіз приписів ст. 36 КАС України, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішень у справах «Ветштайн проти Швейцарії», «Білуха проти України», «Газета «Україна-центр» проти України», «Бочан проти України» надає підстави стверджувати, що при вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування колегії суддів для розгляду даної справи у встановлений законом спосіб (об`єктивний критерій) та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Разом з тим, необхідно зазначити, що суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у т.ч. подібних.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Дане положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється".

Так, учасники судового процесу зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів.

Колегія суддів звертає увагу на те, що заяви про відвід суддів жодним чином не мотивовані та не містить жодних посилань на конкретну норму статті 36 КАС України щодо наявності обставини, за яких суддя (колегія суддів) можуть бути відведені від розгляду справи. Судом апеляційної інстанції обставини, які можуть вказувати, що судді прямо чи опосередковано зацікавлені у результаті розгляду справи, а також, обставини, які викликають сумнів у їх неупередженості не встановлено.

Отже, доводи заявників не підтверджують наявності прямої чи опосередкованої заінтересованості колегії суддів у результаті розгляду даної справи та/або наявності обґрунтованих сумнівів у неупередженості або необ`єктивності суддів.

Колегія суддів враховує правовий висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішеннях по справі «Ветштайн проти Швейцарії», «Білуха проти України», відповідно до якого безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що заявниками не доведено та колегією суддів не встановлено наявності будь-якої з підстав, визначених статтею 36 КАС України, для відводу колегії суддів, а тому, відповідно, до ч. 4 ст. 40 КАС України, відсутні підстави для задоволення заявлених Акціонерним товариством закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд № 803» та ОСОБА_1 відводів у даній справі.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 229, 236, 248, 325 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Заяви Акціонерного товариства закритого типу «Спеціалізований Будівельно-монтажний Поїзд № 803», ОСОБА_1 про відвід колегії суддів - визнати необґрунтованими.

Передати справу для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, для вирішення питання про відвід колегії суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Парінов А.Б.

Черпіцька Л.Т.