Справа № 620/3942/20
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2020 року Чернігів Справа № 620/3942/20

Чернігівський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Падій В.В., розглянувши, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» до Головного управління ДПС у Чернігівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» (далі ТОВ «Агро Престиж Гарант») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області (далі ГУ ДПС у Чернігівській області), Державної податкової служби України (далі ДПС України), в якому просить суд:

- скасувати рішення комісії ДФС у Чернігівській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, №1778355/40865906 від 29.07.2020 про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 7 від 07.11.2019 до податкової накладної №20 від 19.08.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних, № 1778354/40865906 від 29.07.2020 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №5 від 06.11.2019 до податкової накладної №38 від 17.07.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати розрахунок коригування № 7 від 07.11.2019 до податкової накладної № 20 від 19.08.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунок коригування №5 від 06.11.2019 до податкової накладної №38 від 17.07.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено про протиправність оскаржуваних рішень з підстав, що: при їх прийнятті відповідачем проігноровано пояснення та документи, які були направлені позивачем. В оскаржуваних рішеннях зазначено, що платник податку задіяний у розповсюдженні та використанні ймовірно схемного податкового кредиту, тобто відповідач припускає, що платник податку можливо задіяний у схемному податковому кредиті, у зв`язку з чим позивач вважає, що вони не містять чіткої підстави для відмови в реєстрації розрахунків коригування.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 13.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та встановлено відповідачам для подання відзиву на позов або заяви про визнання адміністративного позову 15 - денний строк, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Представником ГУ ДПС у Чернігівській області подано до суду відзив на позов, в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, обґрунтовуючи тим, що позивачу було надіслано квитанції про зупинення реєстрації вказаних розрахунків коригування в ЄРПН з підстав, що платник податку відповідає критерію ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення, копії документів, необхідні для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію ПН/РК в реєстрі або відмову в такій реєстрації. Платником податків було надіслано до ГУ ДПС у Чернігівській області повідомлення, до яких додано копії документів по господарських операціях. Комісією розглянуто отримані документи та визнано їх такими, що надані в обсязі, недостатньому для реєстрації ПН/РК та ухвалено рішення про відмову в реєстрації ПН/РК № 7 від 07.11.2019 та №5 від 06.11.2019 ТОВ «Агро Престиж Гарант» з вказаною причиною: задіяний у розповсюдженні та використанні ймовірного схемного податкового кредиту. Дані рішення відповідач вважає правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.

ДПС України правом на подання відзиву не скористалась.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю з наступних підстав.

Так судом встановлено, що ТОВ «Агро Престиж Гарант» є юридичною особою, яка здійснює діяльність за основними видами: оптова торгівля хімічними продуктами (КВЕД 46.75), оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (КВЕД 46.21), неспеціалізована оптова торгівля (КВЕД 46.90), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємств та громадських формувань (а.с.64).

15.05.2019 між ТОВ «Агро Престиж Гарант» (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Щорсагроімпульс» (Покупець) укладено договір №42 поставки на умовах товарного кредиту, відповідно до якого продавець зобов`язується в порядку та на умовах, визначених у цьому договорі передати у власність покупця (поставити) товар (насіння, добрива з мікроелементами для позакореневого підживлення, засоби захисту рослин), а покупець зобов`язується в порядку та на умовах, визначених у цьому договорі, прийняти товар та оплатити його вартість (а.с.20-24,57).

На виконання умов вищевказаного договору позивач поставив на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Щорсагроімпульс» товар (гліфовіт РК 20л, десикант Макс, диво Н РК), що підтверджується видатковими накладними від 17.07.2019 №302 (а.с.19), від 19.08.2019 №340 (а.с.56), товарно-транспортними накладними від 17.07.2019 №Р302 (а.с.13), від 19.08.2019 №Р340 (а.с.45).

Позивачем виписані податкові накладні від 17.07.2019 №38 (на загальну суму 53400,00 грн, у тому числі ПДВ 8900,00 грн) (а.с.5), від 19.08.2019 №20 (на загальну суму 153857,88 грн, у тому числі ПДВ 25642,98 грн) (а.с.33).

Рішеннями Комісії ДПС від 28.08.2019 №1261907/40865906 та від 04.10.2019 №1299490/40865906 податкові накладні від 17.07.2019 №38 (на загальну суму 53400,00 грн, у тому числі ПДВ 8900,00 грн), від 19.08.2019 №20 (на загальну суму 153857,88 грн, у тому числі ПДВ 25642,98 грн) були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.9,40).

Товариством з обмеженою відповідальністю «Щорсагроімпульс» здійснено повернення товару (гліфовіт РК 20л, десикант Макс) постачальнику, що підтверджується накладними про повернення від 06.11.2019 №4 (на загальну суму 53400,00 грн, у тому числі ПДВ 8900,00 грн) та від 07.11.2019 №5 (на загальну суму 137904,05 грн, у тому числі ПДВ 22984,01 грн) (а.с.10,39).

У зв`язку з поверненням товару позивачем складено до податкової накладної від 17.07.2019 №38 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 06.11.2019 №5 (а.с.6), податкової накладної від 19.08.2019 №20 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 07.11.2019 №7 (а.с.32).

Вищевказані розрахунки коригування подано позивачем для реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних та отримано квитанції від 21.11.2019 та від 22.11.2019, в яких зазначено, що документ прийнято; відповідно до пункту 201.16. статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 06.11.2019 №5 та від 07.11.2019 №7 в ЄРПН зупинена; ПК/РН відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку»; запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (а.с.28,37).

Позивачем подано до контролюючого органу повідомлення від 25.07.2020 №18 та №19 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено (а.с.8,44). До повідомлення позивачем були додані пояснення та копії документів, що підтверджують реальність операції.

За результатами розгляду поданих позивачем документів Комісією ГУ ДПС у Чернігівській області прийняті рішення від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906, якими відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20 в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. У графі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» вказано «задіяний у розповсюдженні ймовірно схемного податкового кредиту» (а.с.7,34).

Вважаючи рішення відповідача від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу, є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпунктами «а», «б» пункту 185.1. статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

У свою чергу датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1. статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1. статті 188 ПК України).

Пунктом 201.10. статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно з пунктом 201.16. статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341) (далі - Порядок №1246) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1. статті 192 та пунктом 201.10. статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1. статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3. і 200-1.9. статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку №1246).

У свою чергу механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Пунктом 4 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Згідно пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до змісту пунктів 10, 11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі Порядок №520), прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі по тексту - комісія регіонального рівня). У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 11 Порядку №520 передбачено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Як встановлено судом, після подання контролюючому органу спірних розрахунків коригування для реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних позивачем отримано квитанції від 21.11.2019 та від 22.11.2019, в яких податковим органом, зокрема, зазначено, що відповідно до пункту 201.16. статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 06.11.2019 №5 та від 07.11.2019 №7 в ЄРПН зупинена; ПК/РН відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку»; запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (а.с.28,37).

Позивачем надіслано контролюючому органу повідомлення від 25.07.2020 №18 та №19 про подання пояснень та копій документів щодо розрахунків коригування від 06.11.2019 №5 та від 07.11.2019 №7, реєстрацію яких зупинено (а.с.8,44). До повідомлень позивачем додані пояснення та пакет документів на підтвердження проведення господарських операцій, що не заперечується відповідачем у відзиві на позов (а.с.83 абз. 5).

За результатами розгляду поданих позивачем документів Комісією ГУ ДПС у Чернігівській області прийняті рішення від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906, якими відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20 в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. У графі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» вказано «задіяний у розповсюдженні ймовірно схемного податкового кредиту» (а.с.7,34).

Разом з тим суд зауважує, що аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії контролюючого органу повинно містити, як чітку підставу для зупинення реєстрації ПН/РК, так і чітку підставу для відмови в реєстрації ПН/РК.

Однак як рішення про зупинення реєстрації розрахунків коригування, так і оскаржувані рішення від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906 про відмову у реєстрації розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20 в Єдиному реєстрі податкових накладних не містять в собі мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, як і не містять доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак задіяння позивача у розповсюдженні ймовірно схемного податкового кредиту з посиланням на відповідні документи.

Крім того рішення про зупинення реєстрації розрахунків коригування не містять вичерпного переліку документів, які необхідно подати платнику податків, а рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних лише містять загальну фразу про те, що причиною їх прийняття є: «наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства», без зазначення конкретного переліку таких документів.

Разом з тим суд вважає за необхідне зазначити, що недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації розрахунків коригування призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого позивач не зміг належним чином виконати свої обов`язки щодо реєстрації розрахунків коригування.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Суд звертає увагу на той факт, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації розрахунку коригування щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації розрахунку коригування, теж не є законним.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постановах від 22.07.2019 у справі №815/2985/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18, висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відтак суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20 є необґрунтованими, оскільки факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Суд зауважує, що у випадку не конкретизації контролюючим органом переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування.

Зупинення реєстрації розрахунку коригування не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування такого рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у зазначеній вище постанові від 22.07.2019 у справі №815/2985/18 (адміністративне провадження №К/9901/14651/19), висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Крім того суд зауважує, що відповідачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивач задіяний у розповсюдженні та використанні ймовірно схемного податкового кредиту.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування рішень Комісії ГУ ДПС у Чернігівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20.

Стосовно позовної вимоги позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20, суд зазначає таке.

Приписами пункту 20 Порядку №1246 передбачено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

В даному випадку, зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем розрахунки коригування датою їх подання є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Суд також враховує, що чинним законодавством України покладено на ДПС України обов`язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тобто фіскальному органу надано право вільно обирати одне з двох рішень, яке на його думку є законодавчо обґрунтованим та правильним. А отже «свобода розсуду» фіскального органу, у разі встановлення судом протиправності відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, звужується до єдиного юридично допустимого рішення, в даному випадку рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі №480/4038/18 та від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20, і задоволення позовних вимог у цій частині.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

За вищевказаних обставин адміністративний позов ТОВ «Агро Престиж Гарант» підлягає задоволенню повністю.

Вирішуючи питання щодо розподілу між сторонами судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини 3 статті 132 КАС України).

Згідно з частинами 1, 2 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 КАС України).

Так на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем було надано суду договір про надання правової допомоги від 01.09.2020, укладений позивачем з адвокатом Серкіним К.Ю.; акт прийому-передачі виконаних робіт з розрахунком витраченого часу для підтвердження розміру оплати послуг адвоката (гонорару) згідно договору про надання правової допомоги від 20.10.2020; квитанцію до прибуткового касового ордера від 20.10.2020 №б/н, в якій зазначено, що ТОВ «Агро Престиж Гарант» сплачено 4000,00 грн адвокату Серкіну К.Ю., на підставі акту прийому-передачі виконаних робіт від 20.10.2020; ордер на надання правової допомоги (а.с.78-81).

Отже адвокатом документально доведено факт понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу у сумі 4000,00 грн.

Водночас відповідачами не заявлено клопотання про зменшення витрат позивача на оплату правничої допомоги адвоката та не надано суду доказів на підтвердження не співмірності заявлених витрат.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У даній адміністративній справі судом задоволено позов повністю.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви представника позивача та стягнення на користь ТОВ «Агро Престиж Гарант» понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Чернігівській області у сумі 2000,00 грн та за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України у сумі 2000,00 грн.

Також позивачем за подання адміністративного позову сплачено судовий збір у сумі 4204,00 грн (а.с.4), суд вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ «Агро Престиж Гарант» сплачений судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Чернігівській області у сумі 2102,00 грн та за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України у сумі 2102,00 грн.

Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» до Головного управління ДПС у Чернігівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернігівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 29.07.2020 № 1778354/40865906 та від 29.07.2020 №1778355/40865906 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунку коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування від 06.11.2019 №5 до податкової накладної від 17.07.2019 №38 та розрахунок коригування від 07.11.2019 № 7 до податкової накладної від 19.08.2019 №20, оформлені та подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернігівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп та 2000 (дві тисячі) грн 00 коп витрат на професійну правничу допомогу.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп та 2000 (дві тисячі) грн 00 коп витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 та підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського окружного адміністративного суду або до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро Престиж Гарант» (вул. П`ятницька, 94/155, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 40865906).

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області (вул. Реміснича, буд.11, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 43143966).

Відповідач: Державна податкова служба України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, код ЄДРПОУ - 43005393).

Повний текст рішення виготовлено 10.12.2020.

Суддя В.В. Падій