Справа № 640/11936/19
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача: Беспалова О. О., суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б. розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2020 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 22.07.2020) у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р.;

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування";

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р.;

- визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 р. оформлене відповідачем щодо позивача, про що йшлося в листі керівника Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя НАЗК І.О. Степанова від 27.05.2019 р. № 41-01/44109/19;

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про затвердження обґрунтованих висновків щодо виявлених ознак правопорушення, за порушення антикорупційного законодавства суб`єктом декларування за 2016 рік;

- зобов`язати відповідача виключити з Єдиного реєстру: рішення від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р., рішення від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р., протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 р. за результатами проведеної перевірки декларації позивача за 2016 р. (виправленої);

- зобов`язати відповідача, виключити з офіційного сайту НАЗК, розташованого в мережі інтернет за адресою: http://nazk.gov.ua/: рішення від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р., рішення від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р., протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 р. за результатами проведеної перевірки декларації позивача за 2016 р. (виправленої).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформлене протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р.

Визнано протиправним та скасовано рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування".

Визнано протиправним та скасовано рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформлене протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р.

Зобов`язано Національне агентство з питань запобігання корупції виключити з Єдиного реєстру та з офіційного сайту НАЗК, розташованого в мережі інтернет за адресою: http://nazk.gov.ua/: рішення від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформлене протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р., рішення відповідача від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" та рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р.

В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги залишити без задоволення, вважаючи, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції зроблено хибні висновки щодо можливості повної перевірки декларації позивача лише за умови надходження певної інформації. Апелянт зазначає, що в силу присів ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» та Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10 лютого 2017 року № 56 посада яку обіймає позивач, є самостійною підставою для проведення повної перевірки.

Крім того, апелянтом зазначено, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Крім того, до Шостого апеляційного адміністративного суду 09.11.2020 року від апелянта надійшло клопотання про закриття провадження у справі, зареєстроване за вх. № 43401.

Клопотання вмотивоване тим, що внаслідок прийняття 27 жовтня 2020 року Конституційним Судом рішення № 13-р/2020 у справі № 1-24/2020 (393/20) відпали правові підстави для перевірки судом правомірності прийнятого Національним агентством рішення стосовно повної перевірки декларації позивача, а оскаржуване позивачем рішення не зумовлює у подальшому для нього виникнення будь-яких прав та обов`язків. Таким чином, апелянт вважає, що оскаржуване позивачем рішення не може бути предметом спору, а даний спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Розглянувши вказане клопотання апелянта, колегія суддів не вбачає правових підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до приписів ст. 91 ЗУ «Про Конституційний Суд України» від 13.07.2017 № 2136-VIII закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, спірні правовідносини виникли у 2019 році, натомість рішення Конституційного Суду України, на яке посилається апелянт у клопотанні про закриття провадження у справі, прийнято 27.10.2020.

Відтак, на момент виникнення спірних правовідносин та звернення позивача до суду з даним позовом норми законодавства, що були визнані рішенням Конституційного Суду України № 13-р/2020 від 27 жовтня 2020 року неконституційними, були чинними та підлягали застосуванню та відповідно створювали юридичні наслідки для позивача.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що відповідно до приписів ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Аналогічна правова норма регламентована ст.5 КАС України, якою визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень. При цьому, згідно з вимогами ч. 3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

З аналізу наведених норм слідує, що саме позивач, звертаючись до суду з позовною заявою вирішує, чи порушуються його права, свободи та інтереси рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, а суд за результатом розгляду справи вирішує чи є ці доводи обґрунтованими та чи підлягають захисту судом порушені права, свободи та інтереси особи, яка звернулась до суду. Водночас, нормами чинного законодавства не передбачено права відповідача вирішувати чи може бути оскаржуване позивачем рішення предметом спору та чи порушуються права, свободи та інтереси останнього таким рішенням.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання апелянта про закриття провадження у справі з огляду на його безпідставність та необґрунтованість.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, зареєстрований 22.10.2020 року за вх. № 40373, відповідно до якого позивачем щодо задоволення вимог апеляційної скарги заперечено.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 призначена на посаду судді Черкаського окружного адміністративного суду згідно указу Президента України від 01.08.2007 р. № 676/2007.

13.02.2017 р. позивачем подано щорічну електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, а 15.02.2017 р. позивачем надано виправлену електронну декларацію.

21.01.2019 р. Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято рішення № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р.

Рішенням відповідача від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", продовжено строк проведення повної декларації позивача з 23.03.2019 року на 30 календарних днів.

У відповідності до згаданих рішень здійснено повну перевірку декларації, поданої позивачем за 2016 рік, за результатами якої винесено рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р., яким вирішено:

1. Суб`єкт декларування при складанні та поданні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої) зазначив недостовірні відомості стосовно своєї посади, про наявність членів сім`ї, вид та розмір грошового активу, фінансові зобов`язання та видатки, не зазначивши відомості про об`єкти нерухомості, які є зареєстрованим та фактичним місцем проживання, чим не дотримав вимоги пунктів 1, 2, 8-10 частини першої статті 46 Закону України "Про запобігання корупції";

у декларації зазначено недостовірні відомості, що відрізняються від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб:

в діях суб`єкта декларування вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

2. Точність оцінки задекларованих активів відповідає даним, отриманим з наявних джерел.

3. Наявність конфлікту інтересів не встановлено.

4. Правові підстави для встановлення ознак незаконного збагачення відсутні.

5. Доручити уповноваженій особі - головному спеціалісту відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Тіхову Г.І. повідомити суб`єкта декларування ОСОБА_1 про прийняте рішення та вжити заходів для створення в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, можливості подання ним декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік з достовірними відомостями.

Також, Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято рішення про затвердження обґрунтованих висновків щодо виявлених ознак правопорушення, за порушення антикорупційного законодавства суб`єктом декларування за 2016 рік.

Не погоджуючись із винесеними рішеннями, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно вимог частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини сторін регулюються нормами Закону України "Про запобігання корупції", у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі-Закон№ 1700-VII), Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішенням НАЗК від 10 лютого 2017 року №56 (далі - Порядок №56), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 року за №201/30069, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

За приписами абзацу чотирнадцятого частини першої статті 1 та частини першої, четвертої статті 4 Закону № 1700-VII Національне агентство з питань запобігання корупції є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції. Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Правову основу діяльності Національного агентства становлять Конституція України, міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цей та інші закони України, а також прийняті відповідно до них інші нормативно-правові акти.

До повноважень Національного агентства належать, окрім іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування (пункт 8 частини першої статті 11 Закону № 1700-VII).

Відповідно до частини першої статті 12 Закону № 1700-VII Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має права, зокрема: одержувати в установленому законом порядку за письмовими запитами від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань інформацію, у тому числі з обмеженим доступом, необхідну для виконання покладених на нього завдань (пункт 1); мати безпосередній автоматизований доступ до інформаційно-телекомунікаційних і довідкових систем, реєстрів, банків даних, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи або органи місцевого самоврядування, користуватися державними, у тому числі урядовими, засобами зв`язку і комунікацій, мережами спеціального зв`язку та іншими технічними засобами. Отримання інформації з Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється у порядку та обсязі, визначених спільним наказом Національного агентства та Генерального прокурора (пункт 20; отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону (пункт 6).

Державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи зобов`язані надавати запитувані Національним агентством документи чи інформацію, у тому числі з обмеженим доступом, протягом десяти робочих днів з дня одержання запиту, а в разі направлення запиту для забезпечення проведення спеціальної перевірки - протягом трьох днів (частин четверта статті 12 Закону №1700-VII).

Згідно з частинами першою-третьою статті 48 Закону № 1700-VII Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до статті 50 Закону № 1700-VII повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

Обов`язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.

Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Національне агентство визначає порядок відбору декларацій для проведення обов`язкової повної перевірки та черговість такої перевірки на підставі оцінки ризиків, а також порядок автоматизованого розподілу обов`язків з проведення повної перевірки між уповноваженими особами Національного агентства.

У разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

Механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону № 1700-VII , на час виникнення спірних правовідносин, визначав затверджений рішенням Національного агентства від 10.02.2017 № 56 Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі по тексту - Порядок № 56).

Пунктом 3 розділу І Порядку № 56 закріплено, що контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами: 1) верховенства права; 2) рівності та гарантування прав і законних інтересів усіх суб`єктів декларування; 3) об`єктивності, неупередженості та безсторонності рішень і дій Національного агентства, уповноважених ним осіб; 4) достовірності і повноти інформації, що використовується Національним агентством, правомірності одержання та використання такої інформації; 5) неприпустимості свавільного втручання у сферу особистого життя суб`єкта декларування, окрім як у межах та у спосіб, що передбачені Законом; 6) гарантування права на судовий захист суб`єктів декларування.

Усі передбачені цим Порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у цьому пункті принципам.

Вказані у пункті 3 розділу І Порядку № 56 принципи також застосовуються до регулювання відносин контролю та повної перевірки декларацій, визначених Законом та цим Порядком, безпосередньо у разі: 1) відсутності у Законі чи цьому Порядку спеціальних правових норм, що регулюють такі відносини; 2) якщо спеціальні норми, які регулюють такі відносини, суперечать одна одній; 3) можливості різного тлумачення однієї спеціальної норми, яка регулює такі відносини (пункт 4 розділу ІІІ Порядку № 56).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 56 відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Відповідно до пункт у 1 розділу ІІІ Порядку №56 складовими предмета повної перевірки декларації є: з`ясування достовірності задекларованих відомостей; з`ясування точності оцінки задекларованих активів; перевірка на наявність конфлікту інтересів; перевірка на наявність ознак незаконного збагачення.

За приписами пункту 2 розділу ІІІ Порядку № 56, повна перевірка проводиться на підставах, визначених Законом, у разі, якщо:

1) декларацію подано службовою особою, яка займає відповідальне або особливо відповідальне становище, суб`єктом декларування, який займає посаду, пов`язану з високим рівнем корупційних ризиків;

2) у поданій декларації виявлено невідповідності за результатами логічного та арифметичного контролю;

3) подана суб`єктом декларування декларація містить поле (поля), у якому (яких) суб`єкт декларування обрав позначку "Член сім`ї не надав інформацію" (у випадку, передбаченому частиною сьомою статті 46 Закону);

4) Національне агентство отримало від фізичних чи юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел інформацію про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей. Така інформація має стосуватися конкретного суб`єкта декларування та містити фактичні дані, що можуть бути перевірені; 5) Національне агентство встановило невідповідність рівня життя суб`єкта декларування задекларованим ним майну і доходам за результатами моніторингу способу життя такого суб`єкта декларування.

Повна перевірка декларацій (декларації) проводиться за рішенням Національного агентства, в якому надається доручення його члену провести повну перевірку декларацій (декларації) (далі - Рішення про проведення перевірки) через працівників Підрозділів.

Рішення про проведення перевірки має містити інформацію, яка дає змогу ідентифікувати декларацію (декларації), щодо якої (яких) проводиться повна перевірка, суб`єкта (суб`єктів) декларування, який (які) подав (подали) таку (такі) декларацію (декларації), та визначену Законом підставу для повної перевірки, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Рішення про проведення перевірки може бути оскаржене в судовому порядку. Оскарження Рішення про проведення перевірки не зупиняє проведення повної перевірки декларації.

Початком здійснення повної перевірки декларації є наступний за днем прийняття рішення про проведення перевірки робочий день. Про початок проведення повної перевірки уповноважена особа Національного агентства не пізніше наступного робочого дня з дати прийняття рішення повідомляє суб`єкта декларування за допомогою програмних засобів Реєстру (пункт 3 розділу ІІІ Порядку № 56).

Національне агентство під час проведення повної перевірки декларації проводить перевірку всіх відомостей, які підлягають декларуванню відповідно до статті 46 Закону (пункт 4 розділу ІІІ Порядку № 56).

Згідно з пунктом 5 розділу ІІІ Порядку № 56 повна перевірка декларації передбачає такі дії: аналіз відомостей про об`єкти декларування (об`єкти нерухомості; об`єкти незавершеного будівництва (в тому числі інформація щодо власника або користувача земельної ділянки); цінне рухоме майно (крім транспортних засобів); цінне рухоме майно - транспортні засоби; цінні папери; інші корпоративні права; юридичні особи, кінцевим бенефіціарним власником (контролером) яких є суб`єкт декларування або члени його сім`ї; нематеріальні активи; доходи, у тому числі подарунки; грошові активи; фінансові зобов`язання; видатки та правочини суб`єкта декларування; посади чи роботи за сумісництвом суб`єкта декларування; членство суб`єкта декларування в об`єднаннях (організаціях) та входження до їх органів), зазначені в деклараціях суб`єкта декларування, та їх порівняння з відомостями з реєстрів, баз даних, інших інформаційно-телекомунікаційних систем державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, що можуть містити інформацію про об`єкти декларування, які мають відображатися в декларації; створення, збирання, одержання, використання інформації, яка є необхідною для повної перевірки декларації, з використанням джерел інформації, визначених пунктами 8-11 цього розділу; направлення Національним агентством відповідному суб`єкту декларування листа з пропозиціями надати письмові пояснення та/або копії підтвердних документів та розгляд і врахування наданих ним пояснень та/або копій підтвердних документів під час проведення повної перевірки декларації у порядку та на умовах, визначених пунктом 12 цього розділу.

За приписами пункту 6 розділу ІІІ Порядку № 56 під час повної перевірки декларацій Національне агентство використовує такі джерела інформації: 1) відомості, отримані з реєстрів, баз даних, інших інформаційно-телекомунікаційних систем державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також відомості з реєстрів, баз даних іноземних держав, що можуть містити інформацію, яка має відображатись у декларації; 2) відомості, надані суб`єктом декларування, стосовно якого проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом Національного агентства щодо документального підтвердження або пояснення зазначених у декларації відомостей; 3) відомості, що надходять (отримані) від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань, а також від державних та інших компетентних органів влади іноземних держав; 4) відомості із засобів масової інформації, мережі Інтернет, які стосуються конкретного суб`єкта декларування та містять фактичні дані, що можуть бути перевірені.

При проведенні повної перевірки декларації Національне агентство зобов`язане забезпечити використання лише достовірної інформації, одержаної від суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань, із засобів масової інформації, мережі Інтернет.

Національне агентство зобов`язане забезпечити охорону та захист інформації, яка була ним створена, зібрана, одержана, використана під час повної перевірки декларації.

Згідно з пунктами 7, 9 розділу ІІІ Порядку № 56 у разі необхідності з метою здійснення повної перевірки декларації Національне агентство має право направляти запити про надання документів чи інформації до державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань. Зазначені суб`єкти зобов`язані надавати запитувані Національним агентством документи чи інформацію упродовж десяти робочих днів з дня одержання запиту. Запит оформлюється на офіційному бланку Національного агентства.

Під час здійснення повної перевірки Національне агентство має право вимагати та одержувати лише документи (копії документів) та інформацію щодо відомостей, які відображені суб`єктом декларування у відповідних розділах декларації відповідно до Закону та необхідні для проведення повної перевірки декларації.

Національне агентство має право направляти запити на отримання від державних та інших органів влади іноземних держав інформації, що необхідна для проведення повної перевірки декларації.

Для перевірки інформації про об`єкти декларування, що зазначені у декларації, Національне агентство має право отримувати інформацію з відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, у тому числі після внесення плати за отримання відповідної інформації відповідно до законодавства, якщо така плата вимагається для доступу до інформації.

Як вбачається із змісту оскаржуваного рішення, суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р., а також рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", виходив з того, що підставою для проведення повної перевірки декларації позивача може бути лише отримання відповідачем від фізичних чи юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел інформації про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей, а також відомостей, що така інформація стосується конкретного суб`єкта декларування та містить фактичні дані, що можуть бути перевірені.

Колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції, оскільки із змісту оскаржуваного рішення вбачається, що підставою проведення повної перевірки декларації за 2016 рік є частина 1 статті 50 Закону № 1700-VII та абз. 10 п. 2 розділу III Порядку № 56.

Як зазначено апелянтом, та вбачається із змісту рішення про проведення повної перевірки, підставою для проведення повної перевірки декларації позивача було те, що вона у вищевказаний період відносилась до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, що в силу приписів Закону № 1700-VII є самостійною підставою для проведення повної перевірки.

З огляду на викладене, доводи апелянта в цій частині є обґрунтованими та спростовують висновки суду першої інстанції.

Враховуючи безпідставності висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для скасування рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р., а також рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", також відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині виключення відомостей щодо цих рішень з Єдиного реєстру та з офіційного сайту НАЗК.

Що ж стосовно позовних вимог в частині визнання протиправним та скасувати рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р., а також зобов`язання відповідача виключити з Єдиного реєстру та з офіційного сайту НАЗК, розташованого в мережі інтернет за адресою: http://nazk.gov.ua/: рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р. Колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з пунктом 12 розділу ІІІ Порядку № 56 повна перевірка декларації за цим Порядком здійснюється упродовж 60 календарних днів з дня прийняття Рішення про проведення перевірки.

У разі необхідності строки проведення повної перевірки декларації можуть бути продовжені, але не більше ніж на сукупний строк у 30 календарних днів. Рішення про продовження повної перевірки декларації приймається Національним агентством у випадку неотримання відповідей та/або інформації по суті, необхідних для проведення повної перевірки декларації, у відповідь на запити (листи) Національного агентства до: 1) державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань; 2) суб`єкта декларування з проханням надати пояснення щодо відомостей, зазначених у декларації.

За приписами пункту 13 розділу ІІІ Порядку № 56 перебіг строку повної перевірки декларації зупиняється у таких випадках: 1) звернення до суду з метою отримання інформації стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи - підприємця; 2) направлення запиту на отримання від державних та інших органів влади іноземних держав інформації, що необхідна для проведення повної перевірки декларації.

У зазначених випадках перебіг строку повної перевірки декларації зупиняється з дня відкриття судом провадження у справі (направлення відповідного запиту) до дня набрання законної сили рішенням суду (отримання відповіді на зазначений запит).

Зупинення перебігу строку повної перевірки декларації можливе в межах строків, визначених абзацами першим та другим пункту 14 цього розділу.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, проведення перевірки декларації позивача за 2016 рік розпочато згідно рішення № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р.

Відповідно до приписів чинного на час проведення перевірки законодавства, початок перевірки обраховується на наступний день, за днем прийняття рішення про початок проведення перевірки, тобто, початком повної перевірки декларацій слід вважати 22.01.2019 р.

Рішенням Національного агентства з питань запобіганні корупції від 22.03.2019 р. № 825 продовжено строк проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік строком на 30 днів.

Відтак, кінцевим строком для проведення перевірки є 21.04.2019 р. включно.

Натомість, як вірно встановлено судом першої інстанції, оскаржуване рішення № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", Національним агентством прийнято 26.04.2019 р., тобто поза межами граничного 90-денного строку, встановленого для проведення повної перевірки.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, визначені пунктом 14 розділу ІІІ Порядку № 56 строки проведення повної перевірки декларації у взаємозв`язку з положеннями пункту 6 розділу ІІІ Порядку № 56, мають бути реалізовані, шляхом проведення в їх межах усіх передбачених повною перевіркою декларації дій, у тому числі, прийняттям остаточного рішення за результатами здійснення такої повної перевірки декларації.

Проведення Національним агентством перевірки декларації передбачає встановлену Порядком правову процедуру, яка визначає чітко визначену послідовність дій, результатом якої є обов`язкове прийняття рішення про проведення перевірки декларацій (декларації).

Правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура повної перевірки декларацій особи Національним агентством встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Визначена цим Порядком №56 правова процедура проведення повної перевірки декларацій особи встановлює межі вчинення повноважень Національного агентства щодо проведення ним такої перевірки і, у разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Передбачені цим порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у пункті 3 Порядку №56 принципам, пріоритетне місце серед яких займає принцип верховенства права (підпункт 1 пункту 3 Порядку №56).

Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Правова процедура проведення Національним агентством контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Складовою принципу юридичної визначеності є принцип легітимних очікувань, як одного із елементів принципу верховенства права.

Принцип легітимних очікувань виражає ідею, що органи публічної влади повинні не лише додержуватися приписів актів права, а й своїх обіцянок та пробуджених очікувань. Згідно з доктриною легітимних очікувань - ті хто чинить добросовісно на підставі права, яким воно є, не повинні відчувати краху надій щодо своїх легітимних очікувань (пункт 61 коментара до документа Венеційської комісії "Мірило правовладдя" (2017 року), який ухвалено Венеційською комісією на 106 пленарному засіданні (Венеція, 11-12 березня 2016 року).

Таким чином, позивач, з урахуванням положень Закону України "Про запобігання корупції" та Порядку №56 проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, правомірно очікував, що така перевірка буде проведена відповідно до встановленої правової процедури, яка визначає чітку послідовність дій проведення повної перевірки декларації особи із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.07.2019 у справі №826/13000/18 (адміністративне провадження №К/9901/14431/19).

Як вірно зазначено судом першої інстанції, допущення державним органом процедурних порушень під час перевірки, зокрема, щодо строку прийняття рішення, нівелює її правові наслідки.

З огляду на викладене, колегія також погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необхідності виключення з Єдиного реєстру та з офіційного сайту НАЗК, розташованого в мережі інтернет за адресою: http://nazk.gov.ua/: рішення від 26.04.2019 р. № 1225 "Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , суддею Черкаського окружного адміністративного суду", оформленого протоколом № 27, засідання Національного агентства від 26.04.2019 р., оскільки чинне законодавство України не передбачає права та не містить обов`язку НАЗК розміщувати рішення про результати здійснення повної перевірки декларацій на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Розглянувши доводи відповідача викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено при неповному з`ясуванні обставин справи, з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню в частині із постановленням в цій частині нового рішення.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2020 року в частині задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р. та рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", а також зобов`язання Національного агентства з питань запобігання корупції виключити з Єдиного реєстру та з офіційного сайту НАЗК, розташованого в мережі інтернет за адресою: http://nazk.gov.ua/: рішення від 21.01.2019 р. № 112 "Про проведення повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", оформленого протоколом № 5 засідання Національного агентства від 21.01.2019 р. та рішення відповідача від 22.03.2019 р. № 825 "Про продовження строку повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" скасувати та прийняти в цій частині нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

В іншій частині, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов

Суддя В. Ю. Ключкович

Суддя А.Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 03.12.2020 р.)