Справа № 9901/598/19
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 грудня 2020 року

Київ

справа №9901/598/19

адміністративне провадження №П/9901/598/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шарапи В.М.,

суддів: Бевзенка В.М., Коваленко Н.В., Стеценка С.Г., Чиркіна С.М.,

за участю: секретаря судового засідання Корецького І.О.,

позивача: не з`явився,

відповідача: представника Русакової І.Г. (у режимі ВКЗ),

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання позивача у справі №9901/598/19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої ради правосуддя (далі - відповідач, ВРП), в якому просив зобов`язати відповідача повторно розглянути запит позивача від 26.11.2019 і надати позивачу публічну інформацію - електронну копію технічного запису засідання ВРП від 14.11.2019 в частині розгляду питання про тимчасове відсторонення судді Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_2 від здійснення правосуддя у зв`язку з притягненням його до кримінальної відповідальності.

Рішенням Верховного Суду від 11.03.2020 позов задоволено. Зобов`язано ВРП повторно розглянути запит ОСОБА_1 про надання інформації від 26.11.2019 і надати ОСОБА_1 публічну інформацію - електронну копію технічного запису засідання ВРП від 14.11.2019 в частині розгляду питання про тимчасове відсторонення судді Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_2 від здійснення правосуддя у зв`язку з притягненням його до кримінальної відповідальності.

У вказаному рішенні суду зазначено, що воно підлягає негайному виконанню.

Відповідач звернувся до Верховного Суду із заявою, в якій просить відстрочити виконання рішення від 11.03.2020 у даній справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду апеляційної скарги Вищої ради правосуддя на це рішення.

Ухвалою суду від 30.11.2020 розгляд даної заяви призначено на 07.12.2020 об 11:30 год.

03.12.2020 позивачем подано клопотання, в якому просить визнати подання представником ВРП Русаковою Ілоною Григорівною (далі - Русакова І.Г. ) заяви про відстрочку виконання рішення суду від 11.03.2020 зловживанням процесуальними правами та залишити цю заяву без розгляду, а також притягнути представника ВРП Русакову І.Г. до процесуальної відповідальності за зловживання правами (статті 144-149 Кодексу адміністративного судочинства України) (далі - КАС України).

На обґрунтування клопотання позивач зазначає, що на його думку, ВРП вже втретє вчиняє дії, спрямовані на безпідставне затягування виконання судового рішення шляхом подання заяв про відвід суду від 16.07.2020, про зупинення провадження у справі від 30.07.2020 і подання даної заяви, які є очевидно невмотивованими та які позивач вважає намаганням ВРП "легітимізувати" тривале невиконання нею рішення суду.

У судове засідання позивач не прибув, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, подав заяву про здійснення судового розгляду за його відсутності.

Представник відповідача у судовому засіданні проти клопотання позивача заперечила, стверджує, що наведені у клопотанні мотиви є надуманими.

Відповідно статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1)подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2)подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3)подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4)необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5)узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно зі статтею 144 КАС України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення. Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

Статтею 145 КАС України передбачено, що заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

До однієї особи не може бути застосовано кілька заходів процесуального примусу за одне й те саме порушення.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1-3 статті 149 КАС України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1)невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2)зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3)неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4)використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1)повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків;

2)неодноразового зловживання процесуальними правами;

3)повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення;

4)невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Європейський Суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункт 1 статті 32) неодноразово наголошував, що роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення у справі "Шульга проти України" від 02.12.2010, §28), а запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення у справі "Мусієнко проти України" від 20.01.2011, §24).

Системний аналіз наведених норм законодавства свідчить, що заходи процесуального примусу вживаються судом у чітко визначених КАС України випадках і мають на меті спонукати певних осіб до дотримання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та/або запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Зловживання процесуальними правами, а також вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству є підставою для застосування судом заходів процесуального примусу, в тому числі, у вигляді штрафу.

При цьому, перелік дій, які підпадають під ознаки зловживання процесуальними правами, закріплений нормою частини 2 статті 45 КАС України, проте, за будь-яких умов, визнання певних дій зловживанням процесуальними правами здійснює виключно суд, керуючись власним розсудом та виходячи з конкретних обставин справи.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, 16.07.2020 представником ВРП Русаковою І.Г. подано заяву про відвід від розгляду справи колегії суддів Верховного Суду в складі: Усенко Є.А. (головуючий), Бившевої Л.І., Желтобрюх І.Л., Гончарової І.А., Олендера І.Я., з підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 36 КАС України.

Ухвалою Верховного Суду від 16.07.2020 у задоволенні цієї заяви відповідача відмовлено.

29.07.2020 представником ВРП Русаковою І.Г. подано клопотання про зупинення розгляду заяв ОСОБА_1 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду апеляційної скарги ВРП на рішення Верховного Суду від 11.03.2020 з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 236 КАС України.

Ухвалою Верховного Суду від 30.07.2020 у задоволенні цього клопотання відповідача відмовлено.

18.11.2020 представником ВРП Русаковою І.Г. подано заяву про відстрочення виконання рішення Верховного Суду від 11.03.2020 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду апеляційної скарги ВРП на це рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 30.11.2020 розгляд цієї заяви призначено на 07.12.2020 об 11:30 год., станом на час розгляду клопотання позивача про застосування заходів процесуального примусу розгляд такої заяви не завершено.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що подання таких заяв і клопотання відповідачем здійснювалось на реалізацію наданих йому процесуальних прав, не виходило за межі цих прав та не створило дійсних перешкод у здійсненні судочинства в межах даної адміністративної справи або у виконанні судового рішення.

Проаналізувавши доводи позивача, наведені ним у клопотанні про застосування до заходів процесуального примусу, слід зазначити, що вони, фактично, зводяться до незгоди з поданими представником ВРП заявами та клопотанням, у той час як оцінка наведених у них підстав і мотивів має надаватись судом виключно під час їх розгляду та не може слугувати самостійною підставою для висновку про допущення представником відповідача зловживання процесуальними правами та/або вчинення нею дій чи допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

З огляду на наведене, у задоволенні клопотання позивача про визнання подачі представником ВРП Русаковою І.Г. заяви про відстрочку виконання рішення суду від 11.03.2020 зловживанням процесуальними правами і залишення цієї заяви без розгляду та про притягнення представника ВРП Русакової І.Г. до процесуальної відповідальності за зловживання правами (статті 144-149 КАС України) слід відмовити.

Керуючись статтями 45, 144-145, 149, 256, 266, 294-295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визнання подачі представником Вищої ради правосуддя Русаковою Ілоною Григорівною заяви про відстрочку виконання рішення суду від 11.03.2020 зловживанням процесуальними правами і залишення цієї заяви без розгляду та про притягнення представника Вищої ради правосуддя Русакової Ілони Григорівни до процесуальної відповідальності за зловживання правами (статті 144-149 Кодексу адміністративного судочинства України) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 08.12.2020.

Головуючий суддя Шарапа В.М.

Судді Бевзенко В.М.

Коваленко Н.В.

Стеценко С.Г.

Чиркін С.М.