Справа № 340/4242/20
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року м. Кропивницький справа № 340/4242/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу

за позовомГоловного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ - 43142606)
до Приватного підприємства "Гало Н" (27500, Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Гагаріна, 11, кв.1, код ЄДРПОУ - 38246312)
пропро накладення арешту на кошти, -

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить накласти арешт на кошти Приватного підприємства "Гало Н" у розмірі податкового боргу в сумі 47 625,58 грн.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що за відповідачем обліковується податковий борг в розмірі 47 625,58 грн. Позивач сформував та направив податкову вимогу №36725-53 від 23.04.2018 року. В подальшому контролюючий орган звернувся до суду з позовом про стягнення податкового боргу з Відповідача. Рішенням Кіровоградський окружний адміністративний суд від 15.07.2019 року у справі № 340/1289/19 позов задоволено.

З метою виконання рішення суду, контролюючий орган направив до банківських установ платіжні доручення № 340 від 14.07.2020 року № 343 від 14.07.2020 року, № 343 від 14.07.2020 року, які були повернуті контролюючому органу без виконання на підставі п. 2.5 Глави 2 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», а саме: «на рахунку платника відсутні грошові кошти».

Оскільки товариство самостійно не сплачує узгоджену суму грошових зобов`язань в установлені законом строки, а майно, яке може бути джерелом погашення податкового боргу, у відповідача відсутнє, контролюючий орган звернувся до суду з позовом про стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, а також накладення арешту на кошти відповідача, що знаходяться в банку.

Відповідач будь-яких письмових пояснень, відзиву або заперечень проти позову до суду не надав.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дій у справі.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та вирішено здійснювати її розгляд за наявними у справі матеріалами.

Зазначеною ухвалою відповідачу встановлено строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з відповідними доказами в їх обґрунтування.

Копія даної ухвали була направлена за адресою відповідача наявною в матеріалах справи, а також зазначеною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Проте кореспонденція суду повернулась неврученою з відміткою пошти «відсутність адресата за вказаною адресою». Тобто, поштові відправлення не вручено адресату з незалежних від суду причин.

Відповідно до ч.8 ст.126 КАС України вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

Разом з тим, згідно ч.6 ст.251 КАС України, днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З огляду на зазначене та враховуючи положення ч.8, ст.126, ч.6 ст.251 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвала Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року вважається такою, що вручена відповідачу.

Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 07.10.2020, у відповідності до положень Закону України «Про доступ до судових рішень», оприлюднена 15.10.2020 року.

Єдиний державний реєстр судових рішень забезпечує відкритий безоплатний та цілодобовий доступ на офіційному веб-порталі судової влади України (http://reyestr.court.gov.ua) до внесених до такого реєстру судових рішень.

За таких обставин судом було здійснено всі заходи для реалізації відповідачем права судового захисту своїх прав та інтересів.

Додаткових заяв чи клопотань до суду подано не було.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Враховуючи перебування головуючого судді по справі на лікарняному, з урахуванням положень ч.ч.1, 6 ст.120, ст.193 КАС України, дана адміністративна справа вирішується судом у межах строку, визначеного ст.193, 263 КАС України.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів судом встановлені наступні обставини.

З 19.09.2012 року приватне підприємство «ГАЛО Н» зареєстроване, як суб`єкт підприємницької діяльності та внесено до єдиного державного реєстру підприємств та організацій.

ПП «ГАЛО Н» перебуває на податковому обліку ГУ ДПС у Кіровоградській області, Олександрійське управління, Світловодська ДПІ (а.с.4).

Судом встановлено, що за відповідачем рахується податковий борг в сумі 47 625,58 грн.

Податковим повідомленням-рішенням від 06 листопада 2017 року ПП «ГАЛО Н» визначено грошове зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 13401 грн. та накладено штраф 3350 грн.

Податковим повідомленням-рішенням від 31 серпня 2018 року на ПП «ГАЛО Н» накладено штраф у сумі 31,60 грн.

10 червня 2018 року ПП «ГАЛО Н» подало декларацію з податку на додану вартість за травень того ж року, якою визначило податкове зобов`язання у сумі 158 грн., котре не може бути оскаржене відповідно до положень статті 56 того ж Кодексу України.

Станом на 20 травня 2019 року відповідачу нараховано пеню з цього ж податку у сумі 8555,03 грн.

Рішення податкового органу не оскаржені відповідачем ні в адміністративному, ні в судовому порядку.

Податковим повідомленням-рішенням від 06 листопада 2017 року ПП «ГАЛО Н» визначено грошове зобов`язання з податку на прибуток у сумі 14474 грн. Станом на 20 травня 2019 року відповідачу нараховано пеню з цього ж податку у сумі 7537,58 грн. Рішення податкового органу не оскаржене відповідачем ні в адміністративному, ні в судовому порядку.

Контролюючий орган сформована податкова вимога №36725-53 від 23.04.2018 року на суму 47 311, 61 грн. та надіслана на адресу ПП «ГАЛО Н» (а.с.20).

Зазначена податкова вимога отримана уповноваженою особою ПП «ГАЛО Н» особисто під підпис - 18.05.2018 року (а.с.20).

Оскільки ПП «ГАЛО Н» самостійно не сплатило узгоджену суму грошових зобов`язань в установлені законом строки, контролюючий орган звернувся до суду з позовом про стягнення податкового боргу.

Кіровоградський окружний адміністративний суд рішення від 15.07.2019 року у справі №340/1289/19 позов задовольнив. Стягнуто з ПП "Гало Н" з рахунків у банківських установах на користь Державного бюджету України (в особі Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області) податковий борг з податку на додану вартість у сумі 25337,63 грн. та стягнуто з рахунків у банківських установах на користь Державного бюджету України (в особі Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області) податковий борг з податку на прибуток приватних підприємств у сумі 22011,58 грн.

З метою виконання рішення суду у справі, контролюючий орган направив до банківських установ платіжні доручення №340 від 14.07.2020 року №343 від 14.07.2020 року, №343 від 14.07.2020 року, які були повернуті контролюючому органу без виконання на підставі п. 2.5 Глави 2 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», а саме: «на рахунку платника відсутні грошові кошти».

При цьому, з часу вручення податкової вимоги податковий борг не переривався.

Доказів оскарження рішення в судовому порядку або погашення боргу суду не надано.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Керуючись підпунктом 20.1.33 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, орган державної податкової служби 17.10.2016 звернувся до суду про накладення арешту на кошти платника податків.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач має борг по податках та платежах перед бюджетом, а саме з податку на додану вартість. Станом на день звернення до суду відповідачем заборгованість не погашена. Вказані обставини, на думку позивача є підставою для накладення арешту на кошти платника податків, що знаходяться у банках.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, посилався на те, що за умови відсутності майна, за рахунок якого можливо погашення податкового боргу, згідно положенням підпункту 20.1.33, пункту 20.1. статті 20 Податкового кодексу України контролюючому органу надається право звертатися до суду з позовом про накладення арешту на кошти платника податків. Проте реалізація цього права можлива лише за умови дотримання підстав, встановлених пунктом 94.2 статті 94 Податкового кодексу України. Суди дійшли висновку про відсутність правових підстав для накладення арешту на кошти та інші цінності відповідача, оскільки контролюючим органом заявлено позовні вимоги про накладення арешту на кошти платника податків за відсутності жодної з законодавчо встановлених підстав.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання (підпункт 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Згідно пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Згідно пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як передбачено підпунктами 59.1, 59.5 статті 59 ПК України, у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Як з`ясовано судами, за відповідачем обліковується податковий борг у розмірі 1314,61грн. з податку на додану вартість, який виник на підставі нарахувань за податковим повідомленням-рішенням № від 01.02.2016. Вказане підтверджується наданою обліковою карткою (зворотній бік) платника податків, яку суди вважали належним та допустимим доказом наявності у відповідача податкової заборгованості.

У зв`язку з відсутністю погашення Товариством наявного податкового боргу за виставленою податковою вимогою, контролюючий орган звернувся до суду про накладення арешту на кошти платника.

Загальна процедура і підстави застосування адміністративного арешту контролюючими органами визначені статтею 94 ПК України.

Визначення адміністративного арешту, як виняткового способу забезпечення виконання обов`язків платника податків, наведене в пункті 94.1 статті 94 ПК, за своїм змістом однаково охоплює як арешт коштів, так і арешт іншого майна.

Відповідно до пунктів 94.1 та 94.2 статті 94 ПК України адміністративний арешт майна платника податків (далі - арешт майна) є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин: платник податків порушує правила відчуження майна, що перебуває у податковій заставі; фізична особа, яка має податковий борг, виїжджає за кордон; платник податків відмовляється від проведення документальної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу; відсутні дозволи (ліцензії) на здійснення господарської діяльності, торгові патенти, а також у разі відсутності реєстраторів розрахункових операцій, зареєстрованих у встановленому законодавством порядку, крім випадків, визначених законодавством; відсутня реєстрація особи як платника податків у контролюючому органі, якщо така реєстрація є обов`язковою відповідно до цього Кодексу, або коли платник податків, що отримав податкове повідомлення або має податковий борг, вчиняє дії з переведення майна за межі України, його приховування або передачі іншим особам; платник податків відмовляється від проведення перевірки стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі; платник податків не допускає податкового керуючого до складення акта опису майна, яке передається в податкову заставу.

Арешт коштів на рахунку платника податків відповідно до абзацу другого підпункту 94.6.2 пункту 94.6 статті 94 ПК України здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Підпункт 20.1.33 пункту 20.1 статті 20 ПК України надає контролюючому органу право на звернення до суду щодо накладення арешту на кошти та інші цінності, що знаходяться в банку, платника податків.

Втім, дане право для податкового органу не є абсолютним та обмежується правовими підставами для такого звернення.

Підпунктом 20.1.33 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлені такі правові підстави для звернення податкового органу:

1) наявність податкового боргу, якщо у такого платника податків відсутнє майно;

2) наявність податкового боргу та/або балансова вартість майна платника податків є меншою ніж сума податкового боргу;

3) наявність податкового боргу та/або майно платника податків не може бути джерелом погашення податкового боргу.

Отже, ПК України визначені вичерпні правові підстави для звернення податкового органу до суду з заявою про застосування адміністративного арешту коштів на рахунках платника податків. Реалізація цього права можлива лише за умови дотримання підстав, встановлених пунктом 94.2 статті 94 ПК України.

Наведені законодавчі норми встановлюють як право контролюючого органу на звернення до суду з позовними вимогами про накладення арешту на кошти платника, так і підстави для реалізації такого повноваження.

Суд дійшов переконання, що підставою для накладення арешту на кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку, є сукупність таких обставин, як наявність у платника податкового боргу та відсутність (недостатність) у платника майна, достатнього для погашення такого боргу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.05.2020 року у справі №820/5660/16 адміністративне провадження №К/9901/37691/18.

Враховуючи наведене, за умови відсутності майна, за рахунок якого можливо погашення податкового боргу, згідно положенням підпункту 20.1.33, пункту 20.1. статті 20 ПК України контролюючому органу надається право звертатися до суду з позовом про накладення арешту на кошти платника податків. Проте реалізація цього права можлива лише за умови дотримання підстав, встановлених пунктом 94.2 статті 94 ПК України.

З матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом (податковим керуючим) проведено аналіз реєстрів прав на рухоме та нерухоме майно.

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо Відповідача: прав власності та інших речових прав, іпотек та обтяжень не зареєстровано (номер інформаційної довідки № 135619009 від 27.08.2018 року).

Також, транспортних засобів за Відповідачем не зареєстровано (довідка Територіального сервісного центру 3542 Регіонального сервісного центру в Кіровоградській області Міністерства внутрішніх справ України від 16.08.2018 року за № 31/11-3542-3689).

З відповіді Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області за Відповідачем не зареєстрована сільськогосподарська техніка (довідка№ 06-10/6024 від 22.08.2018 року).

На підставі матеріалів справи з урахуванням наданих пояснень суд констатує, що позивачем надано належні та допустимі докази щодо відсутності у відповідача майна для погашення податкового боргу.

Як вбачається, податковим органом надано підтвердження про здійснення заходів щодо встановлення наявності у відповідача майна та коштів, достатніх для погашення боргу, відтак, звернення з таким позовом до суду є належним.

Частиною першою-другою статті 77 КАС України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до переконання, що адміністративний позов Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області належить задовольнити повністю.

VI. Судові витрати.

Оскільки, відповідно до приписів ст.139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області - задовольнити.

Накласти арешт на кошти приватного підприємства «Гало Н» (ідентифікаційний код 38246312), що знаходяться в банку: АТ «УкрСиббанк», МФО 351005 № НОМЕР_1 , Кіровоградське РУ «ПриватБанк», МФО 323583 № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , у розмірі податкового боргу в сумі 47 625, 58 гривень.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 07.12.2020 року.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук