Справа № 520/17399/2020
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2020 року Справа № 520/17399/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), до Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради Харківської області (вул. Соборна, буд. 20,м. Ізюм,Харківська область,64300), про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради Харківської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушені вищезазначених вимог, позивачем в позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта позивача та ідентифікаційний код (ЄДРПОУ) відповідача.

Тому, позивачу необхідно привести позовну заяву до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України та зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта позивача та ідентифікаційний код (ЄДРПОУ) відповідача.

Крім того, відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Судом встановлено, що адміністративний позов викладений російською мовою, з огляду на що суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою (ч. 2 ст.15 КАС України).

Частиною 1 статті 44 КАС України визначено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

Гарантування у судочинстві використання російської та інших мов національних меншин України цілком узгоджується з Європейською хартією регіональних мов або мов меншин, ратифікованою Законом України від 15.05.2003 № 802-IV.

Разом з тим суд зазначає, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду. Законом України "Про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин" передбачено, що при застосуванні положень Хартії заходи, спрямовані на утвердження української мови як державної, її розвиток і функціонування в усіх сферах суспільного життя на всій території України, не вважаються такими, що перешкоджають чи створюють загрозу збереженню або розвитку мов, на які відповідно до ст. 2 цього Закону поширюються положення Хартії.

Так, відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 14.12.1999 у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.04.2008 № 8-рп/2008 у справі № 1-18/2008 встановлено, що відповідно до ст. 124 Конституції України Конституційний Суд України та суди загальної юрисдикції здійснюють правосуддя, яке стосується конституційного, адміністративного, господарського, кримінального та цивільного судочинства. Ці види судочинства є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення. Суди реалізують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян щодо використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, відповідно до Конституції і законів України. Таким чином, Основним Законом України закладено конституційні основи для використання української мови як мови судочинства та одночасно гарантовано рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (ч. 3 ст. 15 КАС України).

За приписами ч. 4 ст. 15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з частиною 6 статті 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеній в ухвалах від 12.06.2019 року по справі № 219/2124/19, від 21.02.2018 року по справі № 826/1833/16, від 07.06.2019 року по справі №826/10114/17, від 01.08.2019 по справі 826/10114/17, від 01.07.2019 по справі 243/10706/18, від 22.07.2019 по справі 826/19159/16, від 27.08.2019 року у справі №520/3782/19, адміністративне провадження №К/9901/21152/19.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що адміністративний позов має бути викладений українською мовою.

Вищевикладене також узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеною в постанові від 16.10.2018 року у справі №826/1833/16 адміністративне провадження №К/9901/20397/18 45292/18.

Підстави для відступлення від цих правових висновків відсутні.

Суд наголошує, що у разі, якщо скаржник не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Крім того, позивачем в позовній заяві заявлена вимога про стягнення з відповідача 10 000 грн. за моральну шкоду, що є позовною вимогою майнового характеру за яку позивач не сплатив до суду судовий збір.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою - ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі : з 1 січня 2020 року - 2102,00 грн., за подання даного адміністративного позову, в частині вимог майнового характеру на суму 10 000 грн. розмір судового збору складає - 840 грн. 80 коп.

Також, згідно п. 3 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Позивачем, в позовній заяві заявлена вимога про виплату йому моральної шкоду в розмірі 10000,00 грн., однак в порушення вимог п. 3 ч.5 ст.160 КАС України, позивач не надав обґрунтований розрахунок моральної шкоди.

Тому, позивачу необхідно надати до суду обґрунтований розрахунок моральної шкоди.

Крім того, відповідно до ч 2 ст.160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовна заява підписана позивачем - ОСОБА_1 , проте документу на підтвердження особи позивача до позову не надано.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп. за вимогу майнового характеру, перерахованого на рахунок UA4020011, одержувач УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, , банк одержувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету - 22030101 або докази звільнення особи від сплати судового збору, надати до суду позовну заяву, викладену державною (українською) мовою та копії такого адміністративного позову з додатками відповідно до кількості учасників справи, в якій зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта позивача та ідентифікаційний код (ЄДРПОУ) відповідача, надати до суду обґрунтований розрахунок моральної шкоди та копію документу, що посвідчує особу позивача.

Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Ізюмської міської ради Харківської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивача про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду:

- позовної заяви, викладеної державною (українською) мовою та копії такого адміністративного позову з додатками відповідно до кількості учасників справи, в якій зазначити, крім іншого, реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта позивача та ідентифікаційний код (ЄДРПОУ) відповідача;

- оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп. за вимогу майнового характеру, перерахованого на рахунок UA4020011, одержувач УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, , банк одержувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету - 22030101 або докази звільнення особи від сплати судового збору;

- обґрунтований розрахунок моральної шкоди;

- копію документу, що посвідчує особу позивача.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.