Справа № 640/3439/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2020 року м. Київ № 640/3439/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомКомунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо"
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (далі - позивач та/або КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо»/ КП «ПЛЕСО») з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач та/або Департамент) та, з урахуванням заяви перо збільшення позовних вимог, прийнятих ухвалою суду від 13.05.2020 року просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис від 23.08.2019 року б/н про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва»;

- визнати протиправним та скасувати припис від 23.08.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва»;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.09.2019 року №82/19/073-7895 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 72 252,00 грн.

Мотивуючи позовні вимоги позивач посилається на Закони України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про благоустрій», Правила благоустрою міста Києва, затверджені рішенням Київської міської ради від 25.12.20008 року №1051/1051, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 та вказує, що твердження відповідача про порушення КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» положень пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не відповідають фактичним обставинам справи. Також, позивач вказує на процедурні порушення при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю та внесення останнім до спірних приписів завідомо неправдивих даних.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятої ним постанови. Так, зокрема Департамент вказує про порушення позивачем положень пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю в присутності уповноважених представників позивача.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де стверджує, що Департаментом не надсилався лист від 23.08.2019 року вих. №073-7511, відсутність розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку, справа про порушення у сфері містобудівної діяльності розглянута без уповноваженого представника КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» та наголошує про недопущення ним порушень чинного законодавства, про які стверджує Департамент.

Надалі, представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, що обов`язок в частині опублікування на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку виник у такого органу лише 01.07.2019 року, у той час коли перевірка була розпочата з 28.05.2019 року та безпідставність доводів щодо скасування спірної постанови з причин неможливості отримання документів, складених за результатами перевірки, у зв`язку з перебуванням представника позивача Глухіх О.О. у черговій відпустці. Також представник відповідача стверджує, що всі документи, складені за результатами позапланового заходу були належним чином вручені позивачу, а не прибуття суб`єкта містобудування на розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності не перешкоджає такому розгляду.

28.05.2020 року представником відповідача подано відзив на заяву про збільшення позовних вимог, у якому вказано про відсутність будь-яких порушень допущених Департаментом при здійсненні позапланового заходу та допущення позивачем порушення у сфері містобудівної діяльності.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на заяву про збільшення позовних вимог, де зазначено, що Департамент не спростував доводів КП ВО КМР (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо».

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до пункту 2.1. Статуту Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» створено як спеціалізована водогосподарська організація з метою охорони, утримання та експлуатації внутрішніх водойм та земель водного фонду м. Києва і отримання прибутку: від провадження господарської діяльності, яка спрямована на досягнення задоволення громадських соціально-економічних потреб.

Предметом діяльності підприємства, у тому числі, є впровадження системи заходів, спрямованих на запобігання, обмеження і ліквідацію наслідків забруднення, засмічення і виснаження внутрішніх водойм м. Києва: створення спеціалізованих служб по догляду за річками, озерами, прибережними захисними смугами, гідротехнічними спорудами об`єктів природно-заповідного фонду; раціональне використання штучних водойм з прибережними захисними смугами, їх благоустрій та створення належних умов для відпочинку населення міста; розвиток земель рекреаційного призначення для організації відпочинку населення, туризму та проведення спортивних заходів; розвиток земель водного фонду, що становлять природні території та природні об`єкти в межах м. Києва; виконання Програм економічного і соціального розвитку м. Києва; розроблення та реалізація програм використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів; зовнішній благоустрій, охорона, утримання та експлуатація внутрішніх водойм та земель водного фонду, покращення їх рекреаційної спроможності та екологічного стану: розроблення заходів по оздоровленню водойм; проведення науково-виробничої і організаційно-господарської діяльності у сфері створення і розвитку туристичної, спортивно-оздоровчої, розважальної і соціально-культурної інфраструктури, організація та проведення дозвілля, торгівельних фестивалів, ярмарків, виставок тощо, на землях водного фонду м. Києва.

Відповідно до рішень Київської міської ради від 12.12.2016 року № 553/1557 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2017 рік», від 20.12.2017 року № 704/3711 «Про внесення змін до Програми економічного і соціального розвитку м. Києва на 2017 рік, затвердженої рішенням Київської міської ради від 12.12.2016 року № 553/1557» та розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2017 року № 3 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2017 рік» (із змінами та доповненнями), від 04.04.2018 року № 550 «Про затвердження адресного переліку об`єктів для виконання робіт з капітального ремонту в межах затверджених бюджетних призначень на 2018 рік Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації)» (із змінами та доповненнями), від 22.03.2019 року № 507 «Про капітальний ремонт об`єктів, що фінансується в 2019 році за рахунок бюджетних коштів по Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» передбачено фінансування за рахунок бюджетних коштів об`єкту «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва».

Земельна ділянка (код 62:206:0016) відповідно до листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) обліковуються у міському земельному кадастрі за землекористувачем - КП «ПЛЕСО», а розташовані на ній елементи благоустрою обліковується на балансі КП «ПЛЕСО» як майно територіальної громади м. Києва, що передано на баланс та закріплено на праві повного господарського відання відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 15.10.1996 року № 1641 «Про реорганізацію Управління парків та установ дозвілля», наказу Головного управління житлового господарства та майна міста Київської міської державної адміністрації від 04.04.1997 року № 30 «Про передачу основних фондів комунальної власності м. Києва», наказу Департаменту комунальної власності м. Києва від 18.10.2016 року № 505 «Про внесення змін до наказу Головного управління житлового господарства та майна міста Київської міської державної адміністрації від 04.04.1997 року № 30 «Про передачу основних фондів комунальної власності м. Києва».

На виконання зазначених Програм економічного і соціального розвитку м. Києва та задля проведення робіт по об`єкту «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва» КП «Плесо» укладено з ТОВ «Інженербудпроект» договір від 15.11.2017 року № 825 на виконання проектно-вишукувальних робіт (стадія «Робочий проект»). Розроблено проектну документацію.

За договором, укладеним з ТОВ «НВФ «Міжрегіональна будівельна експертиза» від 04.10.2018 року №1395-18Е, проведено експертизу кошторисної частини проектної документації та отримано позитивний експертний звіт від 26.10.2018 року №1395-18Е.

На підставі договору, укладеному із Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 12.11.2018 року № 271/5365-ВО, проведено обстеження зелених насаджень по об`єкту капремонту.

Роботи по об`єкту «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва» були проведені відповідно договору від 03.12.2018 року № 1085, укладеному із ПП «СПЕЦ-КОМ».

Судом встановлено, що на підставі вимоги в порядку частини 2 статті 93 КПК України Київської місцевої прокуратури №4 від 24.04.2019 року №53-3409вих19, наказу Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №409 від 28.05.2019 року «Про проведення позапланової перевірки» наказано здійснити проведення позапланової перевірки Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва».

28.05.2019 року Департаментом оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н зі строком дії з 28.05.2019 року до 10.06.2019 року.

Листом від 29.05.2019 року №073-4829 Департамент повідомляв про необхідність, серед іншого, позивача прибути до органу державного архітектурно-будівельного контролю та надати документи.

З матеріалів справи слідує, що копію направлення отримав О. Глухіх 07.06.2019 року.

Надалі, з огляду на не надання КП «Плесо» документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, на підставі службової записки від 22.08.2019 року №073/25264, наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.08.2019 року №634 «Про проведення позапланової перевірки» наказано здійснити проведення позапланової перевірки Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва».

22.08.2019 року Департаментом сформовано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н зі строком дії з 22.08.2019 року по 23.08.2019 рік.

На направленні від 22.08.2019 року №б/н Департаментом здійснено відмітку про відмову Сойкіс Т.М. (довіреність №4011 від 04.04.2018 року) від отримання копії направлення.

23.08.2019 року Департаментом складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - акт перевірки).

У розділі 4 акту перевірки зафіксовано особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю): посадові особи органу державного нагляду (контролю): заступник начальника інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Якимчук Мальвіна Сергіївна, керівник суб`єкта господарювання/фізична особа або уповноважені ними особи уповноважена особа комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо», Сойкіс Григорій Михайлович (довіреність від 04.09.2018 № 4011), начальник відділу проектування та підготовки будівництва комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо», Глухіх О. О. (витяг з наказу № 230-к/тр від 31.10.2017).

Також в акті перевірки зафіксовано наступні порушення: «Згідно листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2019 № 05708-3487, земельна ділянка з обліковим кодом 62:206:0016 (урочище Чорторий, парк Дружби народів у Деснянському районі м. Києва, площа 39753, 07 кв.м) станом на 14.01.2019 у міському земельному кадастрі обліковується за виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо».

На замовлення КП «Плесо» розроблена проектна документація ТОВ «Інженербудпроект» на об`єкт «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойми зони відпочинку «Чорторий» у і Деснянському районі м. Києва під керівництвом Диняка Сергія Анатолійовича (кваліфікаційний сертифікат серії АР № 001705), та затверджена замовником будівництва наказом від 02.11.2018 № 1802 «Про затвердження кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистка водойми зони відпочинку «Чорторий».

Згідно наданої проектної документації (стадія «РП», том III), розробленої ТОВ «Інженербудпроект» встановлено, що під час облаштування зони відпочинку «Чорторий» передбачено виконання будівельних робіт: під`їзної дороги з розворотною площадкою; перспективної свердловини) та підключення до господарсько-питного водопроводу: силового розподільчого пристрою РП; світлодіодні світильники на трубчастих опорах, встановлення прожекторів.

Під час виїзду посадової особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) на об`єкт будівництва встановлено, що з північної сторони Північного мосту у Деснянському районі (лівий берег протоки Десенка) проводяться зазначені будівельні роботи та облаштовується прибережна зона «Чорторий».

Департамент не видавав та не реєстрував комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, отриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за адресою: зона відпочинку «Чорторий» у Деснянському районі м. Києва. Будівельні роботи за вказаною адресою виконуються самочинно, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під час перевірки не надано: вихідні дані на проектування, технічні умови видані відповідними службами міста, виконавча документація відповідно до п. 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», документи (сертифікати, паспорти, акти, протоколи контролю, випробувань), що посвідчують якість матеріалів, виробів та конструкцій, що використані при виробництві робіт, що є порушенням абзацу 2 пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553».

Тут і надалі разом висновки акту.

На підставі висновків акту перевірки Департаментом винесено наступні рішення:

- припис від 23.08.2019 року б/н про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким вимагається з 23.08.2019 року зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва» до усунення виявлених порушень (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №1);

- припис від 23.08.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається від позивача усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у термін до 23.10.2019 року на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва» (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №2).

Також Департаментом складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2019 року.

Листом віл 23.08.2019 року №073-7511 Департамент повідомив про прийняті рішення листом із доданими документами, складеними за результатами здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Зазначений лист скеровано позивачу засобами поштового зв`язку, що підтверджується фіскальним чеком від 23.08.2019 року, проте поштовий конверт повернувся із відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання».

Надалі, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено постанову №82/19/073-7895 від 05.09.2019 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» винним у правопорушенні, передбаченим пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72 252, 00 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №3).

Тут і надалі разом спірні та/або оскаржувані рішення.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно із частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Між тим, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога посадової особи ДІМ Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно із пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

У відповідності до частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Згідно із пунктом 12 Порядку №553, у редакції до 01.07.2019 року посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Так, як вже було вказано судом вище, позивач стверджує про допущення відповідачем процедурних порушень при здійсненні позапланового заходу. Суд частково погоджується із доводами позивача в цій частині мотивуючи це наступним.

Судом встановлено, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н зі строком дії з 28.05.2019 року до 10.06.2019 року отримано О. Глухіх 07.06.2019 року.

В свою чергу, від отримання направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н зі строком дії з 22.08.2019 року по 23.08.2019 рік Сойкіс Т.М. (довіреність №4011 від 04.04.2018 року) відмовилась, про що міститься відмітка на останньому.

Разом з тим, пункт 12 Порядку №553 у редакції станом на 22.08.2019 року вимагає від органу державного нагляду надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку та розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Суд звертає увагу, що відповідачем не було розміщено на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку, тобто 22.08.2019 року.

Між тим, суд враховує, що 22.08.2019 року є початком продовженого за рішенням органу державного архітектурно-будівельного контролю строку здійснення позапланового заходу, однак ці обставини не нівелюють обов`язки такого органу, встановлені пунктом 12 Порядку №553.

В той же час, як вже було вказано судом вище, у розділу 4 акту перевірки зафіксовано особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю): посадові особи органу державного нагляду (контролю): заступник начальника інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Якимчук Мальвіна Сергіївна, керівник суб`єкта господарювання/фізична особа або уповноважені ними особи уповноважена особа комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо», Сойкіс Григорій Михайлович (довіреність від 04.09.2018 № 4011), начальник відділу проектування та підготовки будівництва комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо», Глухіх О. О. (витяг з наказу № 230-к/тр від 31.10.2017).

Судом встановлено, що Глухіх О.О. не міг брати учать участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) безпосередньо 22.08.2019 року, оскільки перебував у щорічній відпустці та за межами території України.

Суд акцентує увагу на тому, що Глухіх О.О. отримував направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н зі строком дії з 28.05.2019 року до 10.06.2019 року. Таким чином, оскільки, на думку суду, вручення направлення є частиною державного архітектурно-будівельного контролю, Департаментом правомірно відображено Глухіх О.О. у розділу 4 акту.

Водночас, суд наголошує, що Сойкіс Григорій Михайлович (довіреність від 04.09.2018 № 4011) відмовився від отримання направлення від 22.08.2019 року б/н. Департаментом здійснено відповідні відмітки, з огляду на що, на думку суду процедурних порушень в частині вручення направлення на здійснення позапланового заходу відповідачем допущено не було.

Суд враховує, що Департаментом було порушено пункт 12 Порядку №553 у редакції з 01.07.2019 року, а саме не було розміщено на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку, тобто 22.08.2019 року, однак, зазначене не є безумовною та самостійною підставою для висновку про незаконність здійснення відповідачем позапланового заходу.

Що ж стосується порушень пунктів 15, 19, 21 Порядку №553, про які вказує Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо», суд вкаже наступне.

Згідно пункту 15 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Пунктом 19 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший - надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, що в акті та приписі здійснено відмітку про відмову у їх отриманні, вказані документи скеровані позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення 23.08.2019 року, однак поштовий конверт повернувся до Департаменту з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання».

Разом з тим, процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон) визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (у редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 року №735) (далі - Порядок).

У відповідності до пункту 3 Порядку у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що матеріалами адміністративної справи підтверджено повідомлення позивача про прийняті відповідачем рішення та про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності належним чином.

Згідно із пунктом 17 Порядку справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене в сукупності суд приходить до висновку про відсутність процедурних порушень здійснення позапланового заходу державного контролю, порушення порядку прийняття спірного рішення №3, з огляду на що, відсутні підстави для скасування оскаржуваних рішень з цих підстав.

Таким чином, суд переходить до дослідження наявності/відсутності допущеного позивачем порушення.

У відповідності до частини 1 статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

В контексті положень частини 2 статті 34 Закону № 3038-VI зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Згідно із пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (порядок) встановлює, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Між тим, постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (далі - Перелік).

Згідно із пунктом 10 Переліку роботи з відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України "Про благоустрій населених пунктів", існуючих дитячих та спортивних майданчиків, майданчиків для вигулу домашніх тварин, прибудинкових територій багатоквартирних житлових будинків не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Разом з цим, правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини визначає Закон України «Про благоустрій населених пунктів» від 06.09.2005 року № 2807-IV (далі - Закон № 2807-IV).

У відповідності до статті 1 Закону № 2807-IV благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля; територія - сукупність земельних ділянок, які використовуються для розміщення об`єктів благоустрою населених пунктів: парків, скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, шляхів, площ, майданів, набережних, прибудинкових територій, пляжів, кладовищ, рекреаційних, оздоровчих, навчальних, спортивних, історико-культурних об`єктів, об`єктів промисловості, комунально-складських та інших об`єктів у межах населеного пункту а заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Згідно із пунктом 14 частини 2 статті 10 Закону № 2807-IV до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить видача дозволу на порушення об`єктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених цим Законом.

Положення статті 13 Закону № 2807-IV визначають, що до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: 1) території загального користування: а) парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; б) пам`ятки культурної та історичної спадщини; в) майдани, площі, бульвари, проспекти; г) вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; ґ) пляжі; д) кладовища; е) інші території загального користування; 2) прибудинкові території; 3) території будівель та споруд інженерного захисту територій; 4) території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.

До об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту.

Згідно зі частиною 1 статті 21 Закону № 2807-IV елементами (частинами) об`єктів благоустрою є:

1) покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів;

2) зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях;

3) будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів;

4) засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами;

5) технічні засоби регулювання дорожнього руху;

6) будівлі та споруди системи інженерного захисту території;

7) комплекси та об`єкти монументального мистецтва, декоративні фонтани і басейни, штучні паркові водоспади;

8) обладнання (елементи) дитячих, спортивних та інших майданчиків;

9) малі архітектурні форми;

10) інші елементи благоустрою, визначені нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 26-1 Закону № 2807-IV порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з виконанням суб`єктами господарювання земляних та ремонтних робіт, здійснюється на підставі дозволу на порушення об`єктів благоустрою виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - дозвіл), крім випадків, встановлених абзацами другим - четвертим частини першої цієї статті.

Дозвіл на порушення об`єктів благоустрою не вимагається, якщо земляні та ремонтні роботи здійснюються: особами, які мають документ, що посвідчує право власності або право користування земельною ділянкою, у тому числі право земельного сервітуту; у складі підготовчих або будівельних робіт, право на виконання яких оформлене у встановленому законодавством порядку.

Роботи з усунення наслідків аварій на об`єктах благоустрою розпочинаються негайно з обов`язковим подальшим оформленням дозволу в порядку, визначеному законодавством.

Перелік земляних та ремонтних робіт, для виконання яких необхідно отримати дозвіл, встановлюється у Типовому порядку щодо видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів (далі - Типовий порядок), який затверджується Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 26-1 Закону № 2807-IV).

Додатком №3 до Типового порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 року №870 визначено перелік земляних та/або ремонтних робіт, для проведення яких необхідно отримати дозвіл, а саме:

1. Земляні або монтажні роботи, не пов`язані з прокладенням, перекладенням, ремонтом інженерних мереж і споруд.

2. Земляні або монтажні роботи, пов`язані з розриттям дорожнього покриття вулиць, доріг, майданів, площ.

3. Роботи, пов`язані з порушенням благоустрою об`єктів зеленого господарства.

4. Роботи, пов`язані з інженерними вишукуваннями.

5. Роботи, пов`язані з археологічними дослідженнями.

6. Улаштування нових та/або заміна існуючих посадкових майданчиків для пасажирів міського громадського транспорту з встановленням навісу або павільйону.

7. Ремонт та/або улаштування майданчиків для паркування транспортних засобів, спортивних, дитячих та інших майданчиків.

8. Заміна пошкоджених та застарілих конструкцій опор, ліхтарів, освітлювальної арматури, тросів, розтяжок, кабелів, дротів, комунікаційної апаратури.

9. Прокладення, перекладення або заміна водостічних, водопровідних труб та водоприймальних колодязів.

10. Установлення нових, відновлення, ремонт та заміна існуючих малих архітектурних форм.

11. Відбудова, відновлення зруйнованих частин фундаментів пам`ятників, декоративних скульптур та композицій, елементів обладнання фонтанів та декоративних басейнів із заміною зношених труб та водопровідної арматури фонтанів тощо.

12. Установлення нових та/або ремонт і відбудова пошкоджених споруд і обладнання пляжів (гардеробів, камер схову, пунктів прокату пляжного інвентарю, туалетів, лав, грибків, навісів, альтанок тощо), спортивного та дитячого устаткування.

В той же час, наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 23.09.2003 року № 154 затверджено Порядок проведення ремонту та утримання об`єктів благоустрою населених пунктів затверджений (далі - Порядок №154).

Згідно із пунктом 1.1 розділу I Порядку №154 роботи з ремонту та утримання об`єктів благоустрою мають бути спрямовані на забезпечення та збереження їх технічного та естетичного стану, підвищення експлуатаційних якостей, у тому числі шляхом створення безпечних і сприятливих умов пересування для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, та продовження їх строків служби.

Відповідно до пункту 1.2 розділу I Порядку №154 до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: Території загального користування: а) парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; б) пам`ятки культурної та історичної спадщини; в) майдани, площі, бульвари, проспекти; г) вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки, майданчики для паркування транспортних засобів; ґ) пляжі; д) місця поховань; е) інші території загального користування.

Пунктом 1.3 розділу I Порядку №154 встановлено, що роботи з ремонту та утримання об`єктів благоустрою населених пунктів поділяють на такі види: капітальний ремонт; поточний ремонт (ремонт вулично-дорожньої мережі та штучних споруд поділяється на середній та дрібний); утримання.

Згідно із пунктом 1.4 розділу I Порядку №154 до капітального ремонту об`єктів благоустрою населених пунктів належать роботи, що спрямовані на відновлення та підвищення їх експлуатаційних характеристик, у тому числі з обов`язковим урахуванням потреб осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, збільшення міцності та несучої здатності конструктивних елементів, а також збільшення габаритів об`єктів і окремих їх частин у межах норм.

Не допускається проведення капітального ремонту об`єктів благоустрою без створення безперешкодного середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення відповідно до державних будівельних норм.

Номенклатура робіт з капітального ремонту об`єктів благоустрою населених пунктів наведена в додатку 1.

Міжремонтні строки служби для капітального ремонту дорожніх одягів наведено в додатку 2.

Судом встановлено, що позивачем отримано дозвіл на тимчасове порушення благоустрою та його відновленні в зв`язку з капітальним ремонтом елементів благоустрою та розчистки водойми зони відпочинку «Чорторий» від 23.11.2018 року №18030054-Дс.

Разом з тим, як вже було вказано судом вище, дозвіл на порушення об`єктів благоустрою не вимагається, якщо земляні та ремонтні роботи здійснюються у складі підготовчих або будівельних робіт, право на виконання яких оформлене у встановленому законодавством порядку.

Наданий позивачу дозвіл дає суду підстави дійти до висновку, що земляні та ремонтні роботи здійснювалась ним не у складі підготовчих або будівельних робіт, право на виконання яких оформлене у встановленому законодавством порядку.

При цьому, пункт 10 Переліку чітко встановлює, що роботи з відновлення елементів благоустрою, яким, серед іншого є, покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем пункту 1 частини 1 статті 34 Закону № 3038-VI є хибними.

При цьому, суд наголошує, що позивачем здійснювався капітальний ремонт елементів благоустрою, а не будівництво чи реконструкція нової дороги, з огляду на що посилання Департаменту в цій частині на ДБН В.2.3.-4:2015 є помилковим.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, про не відповідність спірних рішень, критеріям, що встановлені частиною 2 статті 2 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки адміністративний позов підлягає до задоволення, то судовий збір сплачений позивачем слід стягнути з відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-73, 77-78, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, б. 15, корпус А, офіс 3, ; адреса для листування: 02002, м. Київ, вул. Миколи Слобідська, б. 7) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трохсвятительска, б. 4-в, ; фактична адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32-А) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис від 23.08.2019 року б/н про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва».

3. Визнати протиправним та скасувати припис від 23.08.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів благоустрою та розчистки водойм зони відпочинку «Чорторий» у Дніпровському районі м. Києва».

4. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.09.2019 року №82/19/073-7895 Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 72 252,00 грн.

5. Стягнути з Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трохсвятительска, б. 4-в, ; фактична адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32-А) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, б. 15, корпус А, офіс 3, ; адреса для листування: 02002, м. Київ, вул. Миколи Слобідська, б. 7) сплачений ним судовий збір у розмірі 6 306 (шість тисяч триста шість) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева