Справа № 400/2509/20
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 р. № 400/2509/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Устинова І.А., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремсервіс-Н", вул. Китобоїв,14-Б/1 (в.Шнеєрсона,9, м.М-в, 54001), м. Миколаїв, 54028

до відповідача:Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001

про:зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправною та скасування постанови № 47/1014-3073-16 від 26.05.2016р.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремсервіс-Н» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради з вимогою визнати протиправною та скасувати постанову № 47/1014-3073-16 винесену 26.05.2016 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради про накладення штрафу на ТОВ «Ремсервіс-Н» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 65250,00 грн.

Ухвалою від 30.06.2020р. суд залишив позовну заяву ТОВ «Ремсервіс» без руху та надав строк для усунення недоліків позовної заяви визначених в ухвалі суду.

10.07.2020р. позивач на виконання ухвали суду від 30.06.2020р. надав до суду заяву з додатками.

Ухвалою від 24.07.2020р. суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Ухвалою від 24.07.2020р. суд витребував в Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради документи, на підставі яких винесена оскаржувана постанова.

Позивач в обґрунтування позову вказав, що оскаржувана постанова прийнята без урахування вищенаведеного та без встановлення і підтвердження належними, допустимими і достатніми доказами того, що позивач здійснює реконструкцію без дозвільних документів. Позивач вважає, що він не є винним у правопорушенні передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та про яке відповідач вказав в оскаржуваній постанові. ТОВ «Ремсервіс-Н» на момент винесення оскаржуваної постанови не здійснювало жодних ремонтних робіт за адресою АДРЕСА_1 , а тому представники позивача, його директор не знаходились на цьому об`єкті, про який йдеться в постанові, в жодних перевірках участь не брали, припис про усунення порушення позивачу не видавався і ніким з представників товариства не отримувався. Взагалі, позивач вважає, що постанова відносно позивача винесена з грубими порушеннями, а тому підлягає скасуванню.

18.08.2020р. суд на підставі ч.13 ст.171 КАС України залишив позовну заяву без руху.

07.09.2020р. на виконання ухвали суду від 18.08.2020р. позивач надав документи до справи.

В той же час, 18.08.2020р. до суду від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача. Клопотання обґрунтоване тим, що оскаржувана постанова від 26.05.2016р. прийнята Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, а Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради в даній справі є неналежним відповідачем.

Ухвалою від 24.09.2020р. суд призначив справу до розгляду в судовому засіданні на 20.10.2020р.

Ухвалою від 20.10.2020р. суд замінив у справі № 400/2509/20 неналежного відповідача на належного Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - відповідач) та зобов`язав належного відповідача у справі надати до суду в строк до 10.11.2020р. відзив на позовну заяву.

Станом на час розгляду справи відповідач відзиву не надав, про розгляд справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи, тому суд відповідно до ст. 159 КАС України розцінює неподання відповідачем відзиву як визнання позову.

10.11.2020р. представник позивача надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні в них фактичні дані, суд виходить з наступного.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремсервіс-Н» є юридичною особою зареєстрованою Миколаївською міською радою в установленому порядку з 19.10.1994 року, основним видом діяльності якої згідно КВЕД 41.20 є будівництво житлових і нежитлових будівель.

У травні 2020р. позивач отримав постанову головного державного виконавця Інгульського ВДВС у м. Миколаєві ПМУМЮ (м. Одеса) Кюкало Ю.М. про арешт коштів боржника ТОВ «Ремсервіс-Н» від 25.03.2020 року в рамках виконавчого провадження № 5191730.

З вказаним вище виконавчим провадженням № 51911730 позивач ознайомився 17.06.2020р. Під час ознайомлення з виконавчим провадження позивачу стало відомо, що товариство являється боржником перед Управлінням архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області та має сплатити суму стягнення штрафу в розмірі 65250,00 грн.

Виконавчий документ, на підставі якого відбувається стягнення штрафу є постанова відповідача № 47/1014-3073-16 від 26.05.2016 року.

В позовній заяві позивач вказує на те, що про існування постанови відповідача від 26.05.2016р. він не знав і не міг знати, оскільки вона не вручалась ні директору, ні будь-кому з представників товариства, коли і з якого приводу вона була складена позивачу також невідомо. Крім того, позивач вказує, що й постанова про відкриття виконавчого провадження від 15.08.2016 року також йому не надсилалась, доказів отримання та надсилання її на юридичну адресу позивача в матеріалах виконавчого провадження немає.

Крім того, позивач звертає увагу на те, що виконавчі дії, а саме винесення постанови про арешт майна та коштів боржника, державний виконавець почав вживати тільки у березні 2020 року, це після 4-х років після звернення із заявою про відкриття виконавчого провадження, хоча сам факт звернення не встановлено.

Таким чином, позивач вважає, що оскаржити постанову відповідача про накладення штрафу у 15-денний строк з дня її вручення у нього не було можливості, оскільки про її існування стало відомо тільки 17.06.2020 року після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 51917630.

Позивач вважає постанову відповідача протиправною та такою, що винесена з порушенням вимог чинного законодавства, тому звернувся до суду з даним позовом.

Судом встановлено, що 26.05.2016 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області винесено постанову № 47/1014-3073-16 про накладення штрафу на ТОВ «Ремсервіс-Н» у сумі 65250,00 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме порушення вимог передбачених п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

У тексті оскаржуваної постанови зазначено, що вона винесена на підставі акту перевірки від 17.05.2016, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.05.2016 та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 76 від 17.05.2016.

Проте, як зазначив позивач в позові, йому невідомо коли й ким були складені вказані вище акт перевірки, протокол про правопорушення та відповідно припис.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши і оцінивши зібрані по справі докази, в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері

містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Судом встановлено, що позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . В оскаржуваній постанові зазначено, що перевірка проводилась на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з тим, як вбачається із матеріалів справи офіційного повідомлення з боку відповідача про проведення перевірки на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 позивачу вручено не було. Крім того, зі сторони відповідача до матеріалів справи не надано жодного доказу в обгрунтування винесеної постанови від 26.05.2016р., не надано доказів вручення позивачу акту перевірки від 17.05.2016р., протоколу про правопорушення та припису від 17.05.2016р.

Враховуючи встановлені судом обставини, а також вищенаведені норми права, суд вважає, що позивач не був належним чином повідомлений про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: пр.-т Миру, 32 в м.Миколаєві, про результати такої перевірки й т.д.

Отже, оскільки позивач або ж його представник не знали про намір проведення перевірки, не отримували повідомлення про проведення такої та були відсутні на об`єкті перевірки під час її проведення, а тому не могли вчиняти дій щодо недопуску посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва, відтак позовні вимоги на думку суду є обґрунтованими.

Разом із тим, суб`єкт владних повноважень, яким у цій справі є Управління Державної архітектурно-будівельної інпекції в Миколаївській області, має право повторно здійснити перевірку щодо дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва та, дотримуючись процедури, прийняти рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб?єкта владних повноважень обов?язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до вимог ч.4 ст.159 КАС України суд розцінює неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позовну заяву без поважних причин як визнання позову.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судовий збір розподіляється відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 9, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремсервіс-Н" (вул. Китобоїв,14-Б/1(в.Шнеєрсона,9, м.М-в, 54001), м. Миколаїв, 54028, ) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул.Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54001, ) задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову № 47/1014-3073-16 винесену 26.05.2016 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про накладення штрафу на ТОВ «Ремсервіс-Н» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 65250,00 грн.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекії України (1133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремсервіс-Н" (вул. Китобоїв,14-Б/1 (в.Шнеєрсона, 9, м.Миколаїв, 54001), м. Миколаїв, 54028, ) судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І. А. Устинов