Справа № 360/3082/20
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

10 грудня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3082/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Виконавчого комітету Попаснянської міської ради до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Виконавчого комітету Попаснянської міської ради (далі також позивач) до Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі також відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати висновок № UA-M-2020-07-21-000031 від 03.08.2020 про результати моніторингу закупівлі «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська міста Попасна Луганської області» (ДК 021:2015 - 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація) UA-2020-06-10-003643-b (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-10-003643-b).

Позовну заяву обґрунтовано тим, що відповідачем був здійснений моніторинг процедури закупівлі позивачем роботи «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська міста Попасна Луганської області» (ДК 021:2015 - 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) UA-2020-06-10-003643-b (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-10-003643-b), за результатами якої відповідачем складено відповідний висновок № UA-M-2020-07-21-000031, про встановлені порушення: пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», порушення вимог частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивачем 05.08.2020 через електронну систему закупівель було оприлюднено інформацію про аргументовані заперечення до висновку (лист № 1622-02-14 від 05.08.2020).

На участь у процедурі відкритих торгів було подано три пропозиції учасників, що підтверджується реєстром отриманих тендерних пропозицій, серед яких і пропозиція учасника, яка за результатами аукціону визнана електронною системою найбільш економічно вигідною (мінімальною) - пропозиція ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» - 1 249 900,00 грн, тому його пропозиція підлягала розгляду Замовником першою відповідно до вимог статті 29 Закону.

Щодо зазначених порушень вимог пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач зазначив таке.

В оскаржуваному висновку відповідач зазначає, що: «за результатами моніторингу встановлено, що учасник ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» на вимогу пункту 1 Розділу 3 тендерної документації не надав документи, що підтверджують повноваження посадової особи учасника на підписання документів тендерної пропозиції, чим порушив вимоги пункту 1 Розділу 3 до тендерної документації».

Позивач вважає, що такий висновок відповідача є хибним та не відповідає дійсності. Відтак, учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав у складі своєї тендерної пропозиції: протокол загальних зборів учасників від 30.09.2014 та наказ від 01.10.2014 про призначення директора.

Пунктом 1 розділу 3 тендерної документації Замовника встановлено, що повноваження щодо підпису документів пропозиції учасника процедури закупівлі підтверджується випискою з протоколу засновників, наказом про призначення, довіреністю, дорученням або іншим документом, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів пропозиції та договору про закупівлю.

Крім того, учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав у складі тендерної пропозиції витяг з ЄДРЮФОП та ГФ № від 24.04.2020 в якому у відомостях про «Прізвище, ім`я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи» зазначено, що особа, яка підписала тендерну пропозицію - керівник ОСОБА_1 є підписантом - з 01.10.2014.

В оскаржуваному висновку відповідач зазначає, що «на вимогу пункту 5 Розділу 3 тендерної документації щодо надання Переможцем торгів оригіналу або нотаріально завіреної копії довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО», як переможець надало довідку, яка дійсна до 27.06.2020 включно (до визначення переможця) та в якій відсутні підписи керівника та посадової особи контролюючого органу і відбитки печатки, що не відповідає вимогам пункту 5 Розділу 3 тендерної документації та не підтверджує відсутність підстав визначених пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону № 922. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та відповідно до пункту З частини 1 статті 31 Закону № 922 якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. Однак, Замовник на порушення пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію учасника - переможця ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» та уклав з ним договір від 13.07.2020 № 1427/2020/ЖКГ».

Позивач вважає, що висновки відповідача в цій частині також є такими, що не ґрунтуються на Законі, виходячи з наступного.

Учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав оригінал довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що контролюються органами доходів і зборів, міжрегіональними територіальними органами Державної фіскальної служби України від 18.06.2020 № 7551 (інформація про справжність довідки № 7551 від 18.06.2020 перевірена на офіційному сайті Державної фіскальної служби України), яка датована не раніше дня публікації оголошення про проведення цих відкритих торгів, як вимагалося умовами тендерної документації Замовника (торги оголошено 10.06.2020).

Порядок видачі таких довідок регулюється наказом Міністерства фінансів «Про затвердження Порядку надання довідки про відсутність заборгованості з платежів». На підставі зазначеного вище, Замовник не порушив вимог Закону в цій частині.

Щодо порушення позивачем вимог частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», то у своєму висновку відповідач зазначає, що: «проведеним моніторингом встановлено, що умови укладеного Договору № 1427/2020/ЖКГ відрізняються від змісту проєкту договору наданого ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» в складі своєї тендерної пропозиції, зокрема, в частині невідповідності пункту 3.1 Розділу 3, чим порушено вимоги частини 4 статті 41 Закону № 922. Відповідно до статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю є нікчемним у разі укладання договору з порушенням вимог частини 4 статті 41 цього Закону».

Зазначає, що відповідно до Додатку 9 тендерної документації Замовником зазначено: Проєкт Договору не є остаточним і вичерпним, і може бути доповнений і скоригований під час укладання Договору з Учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного Договору. Замовник залишає за собою право змінювати основні вимоги до Договору у випадку зміни діючого цивільного, господарського законодавства і законодавства щодо закупівель.

Під час укладання договору у зв`язку з виникненням затримки фінансування на проведення робіт позивач був вимушений скоригувати умови оплати, погодивши це з переможцем (пункт 3.1 Договору). Крім того, 16.07.2020 між Замовником та переможцем було укладено Додаткову угоду № 1 до Договору № 1427/2020/ЖКГ в частині приведення пункту 3.1 цього Договору у редакцію, яка повністю відповідає змісту тендерної пропозиції переможця та умовам тендерної документації.

Істотні умови договору № 1427/2020/ЖКГ від 13.07.2020 не змінювались сторонами.

У складі тендерної документації Замовника (позивача) є проєкт договору (Додаток № 8 до тендерної документації), в якому зазначено: «Проєкт Договору не є остаточним і вичерпним, і може бути доповнений і скоригований під час укладання Договору з Учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного Договору. Замовник залишає за собою право змінювати основні вимоги до Договору у випадку зміни діючого цивільного, господарського законодавства і законодавства щодо закупівель».

При цьому, у тендерній пропозиції учасник - ТОВ «ЖИТЛОВОЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав лист № 87т від 16.06.2020 про те, що згоден з істотними умовами договору.

Таким чином, сторони дійшли згоди щодо істотних умов договору, які, у свою чергу, відповідають змісту тендерної пропозиції. На підставі зазначеного вище, позивач не порушив вимог тендерної документації та Закону в цій частині.

На думку позивача, доводи, які приводить відповідача у своєму висновку, носять суб`єктивний характер, які не підтверджені та не доведені. Вважає, що дії Позивача не суперечать законодавству України в сфері публічних закупівель.

Позивач вважає, що оскаржуваний висновок складений не у відповідності із формою висновку, затвердженою наказом Держаудитслужби України №86 від 23.04.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106.

Висновок відповідача не містить структурних одиниць нормативно-правових актів, норми яких порушено, не зазначено заголовків Законів, які на думку відповідача порушено.

Висновок відповідача не містить найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблений висновок про наявність порушень та не деталізовано суть та обставини порушень.

Висновком від 03.08.2020 позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Оскаржуваним висновком позивача зобов`язано здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень, проте не конкретизовано, які саме заходи має вжити позивач, відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено справу розглядати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.09.2020.

22.09.2020 за клопотанням представника відповідача розгляд справи відкладено, підготовче засідання призначено на 20.10.2020.

У період з 20.10.2020 по 06.11.2020 головуючий-суддя Борзаниця С.В. перебував на лікарняному.

Підготовче засідання призначено на 17.11.2020.

Ухвалою суду від 17.11.2020 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Північно-Східний офіс Держаудитслужби позовних вимог не визнав, про що 16.09.2020 надав відзив на позовну заяву (арк. спр. 71-78). В обґрунтування заперечень проти позову зазначено наступне.

Відповідно до наказу від 21.07.2020 № 47 на підставі пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922 в редакції Закону України від 19.09.2019 № 114-ІХ (Закон № 922) Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області було прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі робіт з капітального ремонту тротуару по вул. Бахмутська міста Попасна Луганської області (інформацію опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro за номером ID: UA-2020-06-10-003643- b), проведеною Виконавчим комітетом Попаснянської міської ради (Замовник), яке оприлюднено в електронній системі закупівель 21.07.2020.

За результатами моніторингу було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який 03.08.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель. Відповідно до висновку Управлінням було виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій) та в частині укладання договору про закупівлю.

Управлінням в пункті 3 розділу II висновку зазначено зобов`язання щодо усунення Замовником виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Проте, Замовником станом на 11.09.2020 порушення не усунуто та договір від 13.07.2020 № 1427/2020/ЖКГ не розірвано.

Замовник 05.08.2020 в електронній системи закупівель оприлюднив інформацію про аргументовані заперечення до висновку та ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 360/3082/20 від 25.08.2020 до Луганського окружного адміністративного суду.

Відповідно до пункту 1 Розділу 3 тендерної документації Замовником визначено, що повноваження щодо підпису документів пропозиції учасника процедури закупівлі підтверджується випискою з протоколу засновників, наказом про призначення, довіреністю, дорученням або іншим документом, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів пропозиції та договору про закупівлю. Учасником ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» у складі своєї тендерної пропозиції надано протокол загальних зборів учасників від 30.09.2014 та наказ № 98-к від 01.10.2014 про призначення директора, у яких відсутня інформація щодо підпису документів пропозиції учасника процедури закупівлі та договору про закупівлю. В той же час учасник ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав витяг з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 24.04.2020, в якому зазначено «Прізвище, ім`я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи» - ОСОБА_1 01.10.2014 (вирішує всі питання, крім тих, які належать до виключної компетенції загальних зборів учасників). Проте, учасник ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» не надав документів щодо підписання тендерної пропозиції, чим порушив вимоги пункту 1 Розділу 3 до тендерної документації.

На вимогу пункту 5 Розділу 3 тендерної документації щодо надання Переможцем торгів оригіналу або нотаріально завіреної копії довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО», як переможець, надало довідку про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи від 18.06.2020 № 7551, яка дійсна протягом десяти календарних днів до 27.06.2020 включно. При цьому, 01.07.2020 відповідно до електронної системи закупівель учасника ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» було визначено переможцем процедури закупівлі на підставі протоколу уповноваженої особи Замовника від 01.07.2020 № 42. Тобто, на момент подачі (01.07.2020) учасником-переможцем ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» довідки від 18.06.2020 № 7551- вона була вже недійсна, що не підтверджує відсутність підстав, визначених пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону № 922. Крім того, у вищезазначеній довідці відсутні підписи керівника та посадової особи контролюючого органу і відбитки печатки, що не відповідає вимогам пункту 5 Розділу 3 тендерної документації.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та відповідно до пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. Однак, Замовник на порушення пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію учасника - переможця ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» та уклав з ним договір від 13.07.2020 № 1427/2020/ЖКГ.

Відповідно до частини 4 статті 41 Закону № 922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Проте, умови укладеного між Замовником та ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» Договору № 1427/2020/ЖКГ відрізняються від змісту проєкту договору наданого ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» в складі своєї тендерної пропозиції, зокрема, в частині невідповідності пункту 3.1 Розділу 3, чим порушено вимоги частини 4 статті 41 Закону № 922.

Відповідно до статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю є нікчемним у разі укладання договору з порушенням вимог частини 4 статті 41 цього Закону.

Крім того, позивач зазначає що 16.07.2020 між Замовником та переможцем було укладено Додаткову угоду № 1 до Договору № 1427/2020/ЖКГ в частині приведення пункту 3.1 цього Договору у редакцію, яка повністю відповідає змісту тендерної пропозиції переможця та умовам тендерної документації.

Проте, вищезазначені зміни (пункт 3.1 Договору) у Додатковій угоді № 1 не відповідають змісту тендерної пропозиції ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» та умовам тендерної документації Замовника. Тому, під час заходу державного фінансового контролю, Управлінням було виявлено факт порушення законодавства про що зроблено висновок та зазначено зобов`язання щодо усунення Замовником виявлених порушень в установленому законодавством порядку.

Приписами Закону № 922 встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Публічні закупівлі здійснюються за принципами, визначеними Законом № 922, зокрема такими як відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій.

Дотримання принципів закупівель забезпечується зокрема через вільний доступ до всієї інформації щодо публічних закупівель, яка підлягає оприлюдненню відповідно до Закону.

Відповідач зазначив, що відповідно Закону № 922 замовниками є органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів.

Враховуючи вищевикладене, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Сторони в судове засідання не прибули, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, просили розглянути справу за їх відсутності (арк. спр. 181, 182-183).

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Оскільки сторони про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином, відсутня потреба заслухати свідка чи експерта, суд вважає за можливе розглянути справу у письмовому провадженні на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 КАС України, суд встановив такі обставини справи.

Згідно із протоколом уповноваженої особи виконавчого комітету Попаснянської міської ради № 33 від 10.06.2020 уповноваженою особою серед іншого ухвалено: затвердити предмет закупівлі, а саме: «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська м. Попасна Луганської області» (ДК 021:2015-45453000-7 капітальний ремонт і реставрація)»; розпочати процедуру закупівлі у червні місяці 2020 року та оприлюднити оголошення про проведення процедури закупівлі на вебпорталі www.prozorro.gov.ua; затвердити тендерну документацію на закупівлю «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська м. Попасна Луганської області» (ДК 021:2015-45453000-7 капітальний ремонт і реставрація» у відповідності до положень Закону та Наказу; оприлюднити тендерну документацію на закупівлю «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська м. Попасна Луганської області» (ДК 021:2015-45453000-7 капітальний ремонт і реставрація» на вебпорталі Уповноваженого органу www.prozorro.gov.ua (арк. спр. 162).

Оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднено на вебпорталі www.prozorro.gov.ua, ідентифікатор закупівлі UA-2020-06-10-0036443-b.

Відповідно до протоколу № 22 уповноваженої особи виконавчого комітету Попаснянської міської ради від 01.07.2020 зокрема ухвалено: за результатами розгляду та оцінки тендерних пропозицій визначити переможцем процедури закупівлі: «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська м. Попасна Луганської області» (ДК 021:2015-45453000-7 капітальний ремонт і реставрація» (ідентифікатор закупівлі: UA-2020-06-10-0036443-b) учасника: ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» - пропозиція якого визначена найбільш економічно вигідною та відповідає умовам тендерної документації (арк. спр. 163).

13.07.2020 між виконавчим комітетом Попаснянської міської ради та ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» укладено договір № 1427/2020/ЖКГ предметом якого є «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська м. Попасна Луганської області» (ДК 021:2015-45453000-7 капітальний ремонт і реставрація» (арк. спр. 40-50).

Наказом Північно-Східного Офісу Держаудитслужби від 21.07.2020 № 47 розпочато моніторинг закупівель, зокрема, закупівлі від 10.06.2020 з ідентифікатором UA-2020-06-10-0036443-b (арк. спр. 110-111).

За результатами моніторингу закупівлі складений висновок від 03.08.2020 № 193. За результатами моніторингу встановлено, що учасник ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» на вимогу пункту 1 Розділу 3 тендерної документації не надав докумети, що підтверджують повноваження посадової особи учасника на підписання документів тендерної пропозиції, чим порушив вимоги пункту 1 Розділу 3 до тендерної документації. На вимогу пункту 5 Розділу 3 тендерної документації щодо надання переможцем торгів оригіналу або нотаріально завіреної копії довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО», як переможець надало довідку, яка дійсна до 27.06.2020 включно та в якій відсутні підписи керівника та посадової особи конролюючого органу і відбитки печатки, що не відповідає вимогам пункту 5 Розділу 3 тендерної документації та не відповідає вимогам пункту 5 Розділу 3 тендерної документації та не підтверджує відсутність підстав, визначених пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону № 922. […] Замовник в порушення пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію учасника-переможця та уклав з ним договір від 13.07.2020 № 1427/2020/ЖКГ Проведеним моніторингом встановлено, що умови укладеного договору відрізняються від змісту проєкту договору, наданого ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» в складі своєї тендерної пропозиції, зокрема, в частині невідповідності пункту 3.1 Розділу 3, чим порушено вимоги частини 4 статті 41 Закону № 922.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (арк. спр. 112-114).

05.08.2020 через електронну систему закупівель позивачем оприлюднено заперечення до висновку (лист від 05.08.2020 № 1622-02-14) (арк. спр. 12).

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі Положення № 43), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

За змістом пункту 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого Наказом Держаудитслужби 02.06.2016 № 23, Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавський, Сумській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно (арк. спр. 99-107).

Згідно з пунктами 1, 3 Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, затвердженого наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 25.08.2016 № 2, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі - управління) є структурним підрозділом Північно-східного офісу Держаудитслужби. Основним завданням управління є реалізація повноважень Північно-східного офісу Держаудитслужби на території Луганської області (арк. спр. 89-97).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Частиною першою статті 2 Закону № 2939-XII визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону № 2939-XII).

Відповідно до частин першої, четвертої статті 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII).

Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922 визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (тут і надалі посилання на норми Закону № 922 наводяться в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин).

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель врегульовано статтею 7-1 Закону № 922.

Абзацами першим, другим частини першої статті 7-1 Закону № 922 передбачено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 7-1 Закону № 922 рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону № 922 рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель (частина четверта статті 7-1 Закону № 922).

Згідно з частиною шостою статті 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною сьомою статті 7-1 Закону № 922 передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до абзацу першого частини восьмої статті 7-1 Закону № 922-VIII замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (абзац другий частини восьмої статті 7-1 Закону № 922-VIII).

Частиною десятою статті 7-1 Закону № 922 передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

З оскаржуваного висновку вбачається, що за результатами моніторингу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» встановлено порушення вимог пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922. За результатами моніторингу питання відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця встановлено порушення вимог частини 4 статті 41 Закону № 922.

Щодо висновку відповідача, згідно якого він вважає, що «… за результатами моніторингу встановлено, що учасник ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» на вимогу пункту 1 Розділу 3 тендерної документації не надав документи, що підтверджують повноваження посадової особи учасника на підписання документів тендерної пропозиції, чим порушив вимоги пункту 1 Розділу 3 до тендерної документації», суд зазначає таке.

Пунктом 1 розділу 3 тендерної документації позивача встановлено, що повноваження щодо підпису документів пропозиції учасника процедури закупівлі підтверджується випискою з протоколу засновників, наказом про призначення, довіреністю, дорученням або іншим документом, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів пропозиції та договору про закупівлю.

Так, учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав у складі тендерної пропозиції витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 24.04.2020 в якому у відомостях про «Прізвище, ім`я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи» зазначено, що особа, яка підписала тендерну пропозицію - керівник ОСОБА_1 є підписантом - з 01.10.2014. Окрім цього, учасником було надано протокол загальних зборів учасників від 30.09.2014 року та наказ від 01.10.2014 року про призначення директора (арк. спр. 31-35, 38,39).

Відтак, суд вважає, що учасник надав документи, що підтверджують повноваження посадової особи учасника на підписання документів тендерної пропозиції, та не порушив вимоги пункту 1 Розділу 3 до тендерної документації.

Щодо висновку відповідача, згідно якого він вважає, що «… на вимогу пункту 5 Розділу 3 тендерної документації щодо надання Переможцем торгів оригіналу або нотаріально завіреної копії довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язковий платежів) ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО», як переможець надало довідку, яка дійсна до 27.06.2020 року включно (до визначення переможця) та в якій відсутні підписи керівника та посадової особи контролюючого органу і відбитки печатки, що не відповідає вимогам пункту 5 Розділу 3 тендерної документації та не підтверджує відсутність підстав визначених пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону № 922. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну препозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та відповідно до пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. Однак, Замовник на порушення пункту 1 частини 1 та пункту 3 частини 1 статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію учасника -переможця ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» та уклав з ним договір від 13.07.2020 року № 1427/2020/ЖКГ», суд зазначає таке.

Тендерною документацією позивача встановлено (пункт 5 розділу 3 тендерної документації), що [...] Переможець надає оригінал або нотаріально завірену копію довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що контролюються органами доходів і зборів, міжрегіональними територіальними органами Державної фіскальної служби України, датовану не раніше дня публікації оголошення про проведення цих відкритих торгів.

Пунктом 13 частини 1 статті 17 Закону встановлено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: учасник процедури закупівлі мас заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Так, учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав оригінал довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що контролюються органами доходів і зборів, міжрегіональними територіальними органами Державної фіскальної служби України від 18.06.2020 року № 7551.

Порядок видачі таких довідок регулюється наказом Міністерства фінансів «Про затвердження Порядку надання довідки про відсутність заборгованості з платежів» від 03.09.2018 №733.

Відповідно до абзацу 3 пункту 7 Порядку надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, Довідку в електронній формі платник отримує у приватній частині електронного кабінету з дотриманням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Тобто, довідка, яку взято з офіційного сайту ДФС, прирівнюється до оригіналу.

Інформація по довідці № 7551 від 18.06.2020 перевірялась позивачем на офіційному сайті Державної фіскальної служби України та підтверджується такою ж саме довідкою з QR-кодом, яка датована не раніше дня публікації оголошення про проведення цих відкритих торгів, як вимагалося умовами тендерної документації позивача (арк. спр. 37).

За таких обставин, суд вважає, що позивач вимог Закону в цій частині не порушував.

Щодо висновку відповідача, згідно якого він вважає, що «… проведеним моніторингом встановлено, що умови укладеного Договору № 1427/2020/ЖКГ відрізняються від змісту проєкту договору наданого ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» в складі своєї тендерної пропозиції, зокрема, в частині невідповідності пункту 3.1 Розділу 3, чим порушено вимоги частини 4 статті 41 Закону № 922. Відповідно до статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю є нікчемним у разі укладання договору з порушенням вимог частини 4 статті 41 цього Закону», суд зазначає наступне.

Відповідно до Додатку 9 тендерної документації позивачем зазначено, що проєкт Договору не є остаточним і вичерпним, і може бути доповнений і скоригований під час укладання Договору і Учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного Договору. Замовник залишає за собою право змінювати основні вимоги до Договору у випадку зміни діючого цивільного, господарського законодавства і законодавства щодо закупівель.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII тендерна документація, серед іншого, повинна містити проєкт договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Порядок зміни умов договору про закупівлю визначається замовником самостійно та з дотриманням законодавства в цілому.

За змістом ч. ч. 4, 5 статті 41 Закону № 922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Таким чином, Законом № 922-V1II встановлено імперативну норму, яка стосується лише заборони зміни істотних умов договору, щодо яких сторонами досягнуто згоди.

Водночас, у випадку зміни умов договору про закупівлю, які не є істотними, сторони керуються Цивільним та Господарським кодексами України.

Так, під час укладання договору № 1427/2020/ЖКГ від 13.07.2020 позивач коригував умови оплати, погодивши це із переможцем, а саме: пункт 3.1 Договору, а 16.07.2020 між позивачем та переможцем було укладено Додаткову угоду № 1 до Договору № 1427/2020/ЖКГ в частині приведення пункту 3.1 цього Договору у редакцію, яка повністю відповідає змісту тендерної пропозиції переможця та умовам тендерної документації (арк. спр. 50).

У тендерній пропозиції учасник - ТОВ «ЖИТЛОВО-ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО» надав лист № 87т від 16 червня 2020 року, в якому зазначив, що згоден з істотними умовами договору.

Таким чином, сторони дійшли згоди щодо істотних умов договору, які, у свою чергу, відповідають змісту тендерної пропозиції.

За таких обставин, суд вважає, що позивачем не порушені вимоги тендерної документації та Закону, про які зазначено у висновку про результати моніторингу закупівлі стосовно позивача.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням зазначеного, суд не надає оцінку іншим доводам сторін, оскільки вищевикладені факти та обставини є підставою для задоволення заявлених вимог, а інші доводи не впливають на вирішення спору.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В даному випадку позивачем доведено ґрунтовність своїх вимог та відповідності їх діючому законодавству.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуваний висновок є протиправним, прийнятим відповідачем не на підставі та не у спосіб, визначений законом, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач сплатив судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 2 197,00 грн (арк. спр. 7).

Суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Таким чином, на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 102,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби.

Також суд вважає за потрібне зауважити, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 91, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Виконавчого комітету Попаснянської міської ради (ідентифікаційний код 04051744, місцезнаходження: 93301, Луганська обл., м. Попасна, вул. Мічуріна, 1) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (ідентифікаційний код 40478572, місцезнаходження: 61022, Харківська область, м. Харків, Дзержинський район, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок № UA-M-2020-07-21-000031 від 03.08.2020 про результати моніторингу закупівлі «Капітальний ремонт тротуару по вул. Бахмутська міста Попасна Луганської області» (ДК 021:2015 - 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація) UA-2020-06-10-003643-b (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-10-003643-b).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Виконавчого комітету Попаснянської міської ради судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 102,00 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп.).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Борзаниця