Справа № 480/6494/20
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 року Справа № 480/6494/20

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глазька С.М., розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6494/20 за позовом Головного управління ДПС у Миколаївській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "УСС Безпека" про накладення арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Миколаївській області (далі по тексту - позивач, ГУ ДПС у Миколаївській області) звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ТОВ "УСС Безпека" (далі по тексту - відповідач, ТОВ «УСС БЕЗПЕКА»), в якій просить накласти арешт на кошти та інші цінності ТОВ «УСС БЕЗПЕКА», що знаходяться в банку, достатні для стягнення податкового боргу підприємства у сумі 1476998,30 грн. на користь держави.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що за відповідачем рахується заборгованість яку він не погашає, майно у відповідача відсутнє.

У зв`язку з викладеним, для забезпечення надходжень до бюджету коштів, позивач вважає за доцільне просити суд про накладення арешту на кошти та інші цінності відповідача, що знаходяться в банку.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 05.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на 22.10.2020.

Відповідач правом на подачу відзиву не скористався, відповідно до ч.8 ст.126 КАС України, відповідач вважається належним чином повідомленим.

Ухвалою суду від 22.10.2020 закрито підготовче провадження по даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сумського окружного адміністративного суду.

У судове засідання щодо розгляду даної справи по суті, двічі належним чином повідомлені сторони, явку своїх представників не забезпечили.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно ч.4 ст.229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог, виходячи із наступного.

Судом встановлено, що ТОВ "УСС Безпека" зареєстроване як юридична особа, включене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходження юридичної особи: Україна, 40004, Сумська область, місто Суми, Козацький Вал, будинок 2-Б.

Позивач зазначає, що відповідач згідно із розрахунком податкової заборгованості має загальну заборгованість на суму 1476998,30 грн.

Загальний податковий борг у ТОВ «УСС БЕЗПЕКА» на час звернення до суду залишається не погашеним.

Відповідно до положень ПК України позивачем здійснено ряд заходів спрямованих па стягнення податкового боргу.

Відповідно до ст. 59 ПК України виставлено податкову вимогу від 04.07.19 № 196765-50, яка була направлена відповідачу.

Відповідно до статті статей 100, 101 ПК України зазначений податковий борг відповідача не підлягає списанню або розстроченню (заява на розстрочення боргу не подавалася).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості щодо зареєстрованого майна відсутні.

Згідно витягу з інформаційної бази транспортні засоби за ТОВ «УСС БЕЗПЕКА» не зареєстровано.

Разом з цим, відповідач має відкриті банківські рахунки:

- № НОМЕР_1 в АБ «УКРГАЗБАНК»;

- № НОМЕР_2 в АТ "Південий".

У зв`язку з викладеним, для забезпечення надходжень до бюджету коштів, позивач вважає за доцільне заявляти вимоги про накладення арешту на кошти та інші цінності відповідача, що знаходяться в банку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Стаття 67 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Арешт коштів на рахунку платника податків відповідно до абз. 2 п.п. 94.6.2 п. 94.6 ст. 94 Податкового кодексу України здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Підстави для застосування як адміністративного арешту майна, так і арешту коштів на рахунках платника податків, є універсальними та визначені п. 94.2 ст. 94 Податкового кодексу України. Обидва види арешту, за загальним правилом, застосовуються з однакових підстав і розрізняються лише процедурою застосування - або за рішенням керівника податкового органу (щодо майна, відмінного від коштів), або за рішенням суду (арешт коштів).

Так, відповідно до п. 94.2 ст. 94 Податкового кодексу України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин:

94.2.1. платник податків порушує правила відчуження майна, що перебуває у податковій заставі;

94.2.2. фізична особа, яка має податковий борг, виїжджає за кордон;

94.2.3. платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу;

94.2.4. відсутні дозволи (ліцензії) на здійснення господарської діяльності, а також у разі відсутності реєстраторів розрахункових операцій, зареєстрованих у встановленому законодавством порядку, крім випадків, визначених законодавством;

94.2.5. відсутня реєстрація особи як платника податків у контролюючому органі, якщо така реєстрація є обов`язковою відповідно до цього Кодексу, або коли платник податків, що отримав податкове повідомлення або має податковий борг, вчиняє дії з переведення майна за межі України, його приховування або передачі іншим особам;

94.2.6. платник податків відмовляється від проведення перевірки стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі;

94.2.7. платник податків не допускає податкового керуючого до складення акта опису майна, яке передається в податкову заставу.

94.2.8. платник податків (його посадові особи або особи, які здійснюють готівкові розрахунки та/або провадять діяльність, що підлягає ліцензуванню) відмовляється від проведення відповідно до вимог цього Кодексу інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів (зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки).

Приписи ст. 94 Податкового кодексу України викладаються в єдиному контексті та відповідні правові норми регулюють як правовідносини, що виникають при накладенні адміністративного арешту майна, так і арешту коштів платника податків.

Таким чином, арешт на кошти платника податків накладається за наявності підстав, визначених п. 94.2 ст. 94 Податкового кодексу України.

Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 27.11.2018 по справі № 820/1929/17.

Крім того, відповідно до п. 20.1.33 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо накладення арешту на кошти та інші цінності, що знаходяться в банку, платника податків, який має податковий борг, у разі якщо у такого платника податків відсутнє майно та/або його балансова вартість менша суми податкового боргу, та/або таке майно не може бути джерелом погашення податкового боргу.

В рішенні від 01.10.2019 по справі № 825/2243/18 Верховний Суд зазначив: "Не зважаючи на те, що кошти є також складовою майна платника податків, що складає загальний об`єкт, в той же час має свої особливості та різницю виникнення підстав для вчинення відповідних дій пов`язаних із встановленням певного виду обмеження щодо такого майна (коштів), у вигляді арешту, а також можливим порядком його застосування. Обидва види арешту розрізняються процедурою застосування або за рішенням керівника податкового органу (щодо майна, відмінного від коштів), або за рішенням суду (арешт коштів). В зв`язку з чим, має місце різна правова природа виникнення та регулювання цих предметів, які не можна вважати тотожними в межах спірних правовідносинах.

З огляду на правовий зміст та аналіз наведених норм матеріального права у їх взаємному зв`язку, вбачається, що законодавством чітко встановлена не тільки процесуальна можливість на звернення до суду з законодавчо визначеним предметом позову, що складає суть вимог, але і за наявністю підстав (умов) для такого звернення.

Наявність у відповідача податкового боргу, а також наявність обставин визначеними пунктом 94.2 статті 94 Податкового кодексу України, що виникли між платником податків та податковим органом є підставами для застосування адміністративного арешту коштів на рахунку".

У даному випадку ГУ ДПС у у Миколаївській області не зазначило та не довело належними доказами наявність підстав застосування арешту коштів ТОВ "УСС Безпека", передбачених п. 94.2 ст. 94 Податкового кодексу України.

В обґрунтування відсутності у ТОВ "УСС Безпека" майна, позивачем надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (а.с. 8) та витяг з інформаційної бази транспортних засобів (а.с.9).

За даними вказаних витягів, зареєстровані права на майно у ТОВ " УСС Безпека " відсутні.

Однак, надані витяги не можуть бути єдиним доказом відсутності у платника податків майна, оскільки суду не було надано належних доказів того, що контролюючим органом вчинялись дії щодо проведення опису такого майна відповідача з метою погашення податкового боргу та вчинення інших дій, спрямованих на з`ясування наявності/відсутності у такого платника майна.

Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог ГУ ДПС у Миколаївській області про накладення арешту.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Головного управління ДПС у Миколаївській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "УСС Безпека" про накладення арешту - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько