Справа № 711/9057/19
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2020-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 року справа № 711/9057/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом приватного підприємства Інститут з питань іхтіології до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксани Миколаївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

19.11.2019 до Придніпровського районного суду м. Черкаси звернулось приватне підприємство Інститут з питань іхтіології з позовною заявою до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксани Миколаївни, в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №26/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019, якою позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності і накладено штраф у сумі 90 315 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №27/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019, якою позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності і накладено штраф у сумі 36 126 грн.

Ухвалою Придніпровського районного суду Черкаської області від 22.11.2019 позовну заяву приватного підприємства Інститут з питань іхтіології прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Придніпровського районного суду Черкаської області від 06.04.2020 адміністративну справу №711/9057/19 передано до Черкаського окружного адміністративного суду за підсудністю.

12.08.2020 справа №711/9057/19 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та шляхом автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Руденко А.В.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В. справу №711/9057/19 прийнято до свого провадження.

Відповідно до ухвали суду від 08.09.2020 розгляд справи №711/9057/19 здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідач, приймаючи оскаржувані постанови, протиправно застосував частину 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», оскільки позивач не є суб`єктом порушень, відповідальність за які передбачена вказаною нормою. Так, відповідальність для суб`єктів, які є одночасно і замовниками і підрядниками будівництв об`єктів, передбачена частиною 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Таким чином, застосування відповідачем частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» призвело до подвійної відповідальності.

Оскаржувані постанови були прийняті без участі представників позивача та без належного їх повідомлення. Посадовими особами відповідача не було взято до уваги клопотання позивача про перенесення розгляду протоколів у зв`язку із відрядженням керівника позивача. Умовою надіслання документів поштою є відмова від отримання документів, проте позивач не відмовлявся від їх отримання, а перебував у відрядженні, тому не мав можливості їх отримати. У зв`язку з недотриманням відповідачем процедури винесення оскаржуваних постанов позивач був позбавлений можливості надання додаткових доказів та заперечень щодо висновків посадових осіб.

Відповідач проти позову заперечив. 03.11.2020 надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що матеріали за результатами перевірки позивача були надіслані на адресу позивача рекомендованим листом №547 від 07.10.2019 та отримані ним 17.10.2019. Оскаржувані постанови були надіслані позивачу рекомендованим відправленням №100 від 21.10.2019 та вручені за довіреністю. Представник позивача Драч М.В. отримав направлення для проведення планового заходу №238 від 23.09.2020. На момент подання позивачем клопотання про відкладення розгляду протоколів позивач вже був ознайомлений з датою та часом розгляду постанов.

Відповідно до ст. 45 робочого проекту, розробленого ТОВ «Проект-Т», в проектній документації чітко зазначено кількість комір для зберігання сіткоматеріалів та їх площа. Позивач самовільно без внесення відповідних змін до проектної документації здійснив будівництво з порушенням. Позивачем не надана на перевірку виконавча документація, зокрема, акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт, тощо. Також не надано паспорт на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали.

З вказаних підстав просив у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши доводи учасників справи, викладені у заявах по суті, подані письмові докази, суд встановив наступне.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу №238 від 23.09.2019 на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України « 1494 від 27.11.2018 та річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної архітектурно-будівельної інспекції України за діяльністю суб`єктів господарювання на 2019 рік головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксаною Миколаївною та Чепурною Світланою Іванівною було здійснено планову перевірку на об`єкті Будівництво рибоприймального пункту приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леськи, Черкаський район, Черкаська область, щодо дотримання замовником, підрядником (якими є позивач) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки був складений акт №238 від 04.10.2019 (далі Акт перевірки), яким встановлено порушення у сфері містобудівної діяльності:

- замовником на об`єкті «Будівництво рибоприймального пункту ПП «Інститут з питань іхтіології» на території Леськівської сільської ради за межами населеного пункту Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Нижня, 3, с. Леськи, Черкаський район, Черкаська область» виконані будівельно-монтажні роботи з відхиленням від зареєстрованої декларації №ЧК43 від 27.02.2017 та проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено, розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідає розташуванню на генплані проектної документації, до будівлі для приймання та зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом. Замовником не внесено зміни до декларації та не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, тобто об`єкт є самочинно збудованим (пункт 1 частини 1 статті 34 Закону України №3038-VІ, пункт 13 постанови Кабінету Міністрів України №466, пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №1817-VІІІ);

- замовником не передбачено здійснення технічного нагляду на об`єкті: згідно листа інженера технічного нагляду Гуглі С.В. від 04.09.2019, у зв`язку з невиконанням договірних відносин, фактичні дії з технічного нагляду на об`єкті не здійснювались, в тому числі не підписувались акти на приховані роботи, не вносились зауваження в загальному журналі робіт, тощо (стаття 11 Закону України №687-ХІV, постанова Кабінету Міністрів України №903 Порядок авторського нагляду);

- підрядною організацією будівельно-монтажні роботи на об`єкті проведено з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено, в кладці стін застосовано силікатну цеглу, що не передбачено проектом; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідає розташуванню на генплані проектної документації, до будівлі для приймання та зберігання риби добудовано холодильну камеру з навісом (частина 1 статті 9, 27 Закону України №687-ХІV);

- підрядником не надана на перевірку виконавча документація, зокрема, акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт, тощо. Також не надано паспорти на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали (пункт 4.7, 4.8, 8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»);

- закінчений будівництвом об`єкт, що експлуатується, не прийнятий в експлуатацію (частини 8 статті 39 Закону України « 3038-VІ, пункт 12 постанови Кабінету Міністрів України №461).

В акті перевірки зазначено, що у проведенні заходу державного нагляду (контролю) брали участь заступник директора приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» ОСОБА_1 та інженер з технічного нагляду Гугля Сергій Васильович.

04.10.2019 відповідачем був складений протокол №91 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якого позивачем допущено порушення, відповідальність за яке передбачена пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено, в кладці стін застосовано силікатну цеглу, що не передбачено проектом; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідає розташуванню на генплані проектної документації; до будівлі для приймання та зберігання добудовано холодильну камеру з навісом, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Також 04.10.2019 відповідачем був складений протокол №92 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якого позивачем допущено порушення, відповідальність за яке передбачена пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: не надана на перевірку виконавча документація, зокрема, акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт, тощо. Також не надано паспорти на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали, чим порушено п. 4.7, п. 4.8, п. 8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

18.10.2019 позивач звернувся до відповідача із клопотанням, в якому просив відкласти розгляд протоколів про адміністративне правопорушення №91 та №92.

18.10.2019 відповідачем винесено постанову №26/1023-7-1.18/1182 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90 315 грн.

18.10.2019 відповідачем винесено постанову №27/1023-7-1.18/1182 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 36 126 грн.

Вважаючи постанови про накладення штрафів №26/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 та №27/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 протиправними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим фактичним обставинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон №3038).

Згідно частини 1 статті 41 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. (далі Порядок №553).

Відповідно до пункту 1 Порядку №553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно пункту 6 Порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

Відповідно до пункту 18 Порядку №553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Згідно пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, що відповідачем в присутності заступника директора приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» Драча Максима Володимировича було здійснено планову перевірку на об`єкті будівництва, замовником та підрядником якого є позивач, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, результатами якої був складений акт №238 від 04.10.2019. Також відповідачем були складені протоколи №91 та №92 від 18.10.2019 щодо виявлених в ході перевірки порушень. Акт перевірки та протоколи були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення 07.10.2019 та були отримані ним 17.10.2019.

На 11 сторінці Акту перевірки зазначено, що на складання акту уповноважена особа позивача не з`явилась, пояснень, зауважень та заперечень не надано.

Оскільки Акт перевірки був отриманий позивачем поштою 17.10.2020, а оскаржувані постанови були винесені відповідачем 18.10.2020, позивач був позбавлений можливості надати пояснення, зауваження або заперечення.

Проте, позивач не вказав, які саме пояснення, зауваження або заперечення, що мають значення для застосування штрафу, не подав.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994. (далі Закон №208).

Пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону №208 визначено, що суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за таке правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно пункту 6 частини 3 статті 2 Закону №208 суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за таке правопорушення: ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу №91 від 04.10.2019 в ході проведення перевірки позивача було встановлено, що допущено порушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: кількість комор для зберігання сіткоматеріалів збільшено на 2 відносно проектної документації, відстань між дверима комор для зберігання сіткоматеріалів зменшено, в кладці стін застосовано силікатну цеглу, що не передбачено проектом; розташування комор для зберігання сіткоматеріалів не відповідає розташуванню на генплані проектної документації; до будівлі для приймання та зберігання добудовано холодильну камеру з навісом, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відповідальність за вказане порушення передбачена пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону №208.

З протоколу №92 від 04.10.2019 вбачається, що позивачем допущено порушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: не надана на перевірку виконавча документація, зокрема, акти на приховані роботи, загальний журнал робіт, спеціальні журнали (за наявності), проект виконання робіт, тощо. Також не надано паспорти на бетон, відповідні сертифікати на будівельні вироби та матеріали, чим порушено п. 4.7, п. 4.8, п. 8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Відповідальність за вказане порушення передбачена пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону №208.

Позивач не заперечує допущення ним порушень, викладених у протоколах №91 та №92 від 04.10.2019.

Враховуючи викладене, постанови про накладення штрафів №26/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 та №27/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 є законними та скасуванню не підлягають.

Доводи позивача, що він не є суб`єктом порушень, відповідальність за які передбачена частиною 3 статті 2 Закону №208, а має нести відповідальність відповідно до частини 2 статті 2 вказаного Закону є необгрунтованими.

Так, частиною 2 статті 2 Закону №208 передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) виконання підготовчих робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

3) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання:

на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

4) експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо:

об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

5) незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

6) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

7) неподання чи несвоєчасне подання замовником інформації про передачу права на будівництво об`єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також про коригування проектної документації у випадках, коли подання такої інформації є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, частиною 2 статті 2 Закону №208 передбачена відповідальність за інші порушення у сфері містобудування, ніж ті, які були встановлені Актом перевірки.

Посилання позивача не неповідомлення його про дату, час і місце розгляду протоколів №91 та №92 від 04.10.2019 є необгрунтованими, оскільки з клопотання позивача від 18.10.2019 вбачається, що йому було відомо про дату, час і місце розгляду вказаних протоколів.

Суд вважає, що позивач був позбавлений можливості надання додаткових доказів та заперечень щодо висновків посадових осіб, проте не вказав конкретних доказів, які б спростували виявлені порушення. Тому саме по собі вказане порушення не є підставою для скасування постанов №26/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 та №27/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищезазначене позовні вимоги є необгрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову приватного підприємства Інститут з питань іхтіології до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Решетило Оксани Миколаївни про визнання протиправними та скасування постанов №26/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 та №27/1023-7-1.18/1182 від 18.10.2019 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Головуючий суддя А.В. Руденко