Справа № 520/11515/2020
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

07 грудня 2020 р. № 520/11515/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кухар М.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області до Товариства з обмеженої відповідальністю "ТП-ФОРТЕ" про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Керівник Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати відновити приміщення мансардного поверху у будинку літ."А-3" за адресою: м. Харків, вул. Гоголя, 2 шляхом приведення їх до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт, відповідно до технічного паспорту від 28.10.2019.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що фахівцями Департаменту 09.06.2020 виявлені ознаки проведення робіт на вказаній пам`ятці (демонтовані покриття покрівлі та конструкції даху), встановлено замовника вищевказаних робіт - Товариство з обмеженою відповідальністю «ТП- ФОРТЕ». Реставраційне завдання та науково-проектна документація на будівництво за вищевказаною адресою на погодження до Департаменту не надавалися, дозволів на проведення робіт відповідно до ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» Департамент не надавав.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 відкрито спрощене провадження у справі.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 07.10.2020 справу передано на розгляд судді Кухар М.Д.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 суддею Кухар М.Д. прийнято адміністративну справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Копія ухвали суду направлена сторонам по справі. Запропоновано відповідачу подати до суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали відзив на позов та докази на обґрунтування відзиву, а також докази направлення відзиву позивачу.

Копія ухвали, що надсилалась відповідачу двічі, однак конверти повертались на адресу суду із відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до вимог ч.4 ст. 124 КАС України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються:

юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

Відповідач правом надання відзиву на позов не скористався, станом на час розгляду справи відзиву на позов до суду не направив.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З повідомлених позивачем обставин судом встановлено, що до Харківської місцевої прокуратури №2 від прокуратури Харківської області надійшло звернення Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації про те, що в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який є пам`яткою архітектури, проводяться будівельні роботи без дозволу вказаного органу охорони культурної спадщини. Виявлені ознаки надбудови, яка може призвести до пошкодження цієї пам`ятки архітектури.

Також повідомлено про те, що місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000305 за ч.2 ст.298 КК України, розпочатому за зверненням ОСОБА_1 за фактом пошкодження об`єкта культурної спадщини - будинку по АДРЕСА_1 (а.с. 47).

В ході розгляду цих звернень та процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні встановлено, що є підстави для вжиття заходів представницького характеру відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

За інформацією Департаменту містобудування та архітектури Харківської облдержадміністрації (далі - Департамент), за адресою: м. Харків, вул. Гоголя. 2 розташована пам`ятка архітектури «Жилий будинок» (охоронний №7046-Ха), яка занесена до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 04.06.2020 №1883 (прийнята на облік відповідно до рішення виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334 під охоронним №207).

Фахівцями Департаменту 09.06.2020 виявлені ознаки проведення робіт на вказаній пам`ятці (демонтовані покриття покрівлі та конструкції даху), встановлено замовника вищевказаних робіт - Товариство з обмеженою відповідальністю «ТП- ФОРТЕ».

Реставраційне завдання та науково-проектна документація на будівництво за вищевказаною адресою на погодження до Департаменту не надавалися, дозволів на проведення робіт відповідно до ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» Департамент не надавав.

Судом встановлено, що Департамент містобудування та архітектури Харківської облдержадміністрації 12.06.2020 звернувся на адресу замовника з письмовою вимогою щодо припинення діяльності, що створює загрозу вказаній пам`ятці та порушує пам`яткоохоронне законодавство (а.с. 51).

Замовник будівництва листом (вх. № 1353 від 16.06.2020) повідомив Департамент, що у його власності перебувають нежитлові приміщення в нежитловій будівлі по вул. Гоголя, 2. У зв`язку з незадовільним станом будівлі ТОВ «ТП-ФОРТЕ» вимушено терміново проводити ремонт покрівлі, фасадної частини та частини конструкцій (а.с.52).

Відповідно до листа ТОВ «ТП-ФОРТЕ» (вх. №1580 від 02.07.2020), підприємством 01.07.2020 укладено договір на розроблення науково-проектної документації на проведення реставраційних робіт та паспорту пам`ятки з ПАТ «Проектний та науково дослідний інститут «Харківський ПРОМБУДНДІ ПРОЕКТ».

Одночасно, замовник будівництва повідомив Департамент, що будівельні роботи на пам`ятці припинені до отримання відповідного погодження та дозволу вказаного органу охорони культурної спадщини.

Разом з цим, 03.08.2020 фахівцями Департаменту проведено візуальне обстеження вказаного об`єкта, за результатами якого виявлені ознаки виконання будівельних робіт з надбудови нам ятки (зокрема, встановлення металевих конструкцій).

Враховуючи викладене, Департаментом направлено на адресу ТОВ «ТП- ФОРТЕ» письмову вимогу від 05.08.2020 щодо негайного припинення будівельних робіт та відновлення вказаної пам 'ятки.

Водночас, прокурором у кримінальному провадженні №0000305 під час огляду 14.08.2020 місця події за вищевказаною адресою, до проведення якого залучено фахівця Харківського національного університету будівництва та архітектури встановлено, що будівництво триває. Внаслідок проведених робіт на даний час розібраний центральний фронтон будинку, дах, карнизна частина до рівня вікон другого поверху, розібрані перекриття, влаштований залізобетонний пояс, на який змонтовані металеві конструкції третього та мансардного (четвертого) поверхів, в результаті чого будинок втратив предмет охорони у вигляді зміни об`ємно-планувального рішення, втратив автентичність елементів фасадів пам`ятки архітектури.

Крім того, на об`єкті будівництва відсутній паспорт об`єкта з інформацією про замовника будівництва, генпідрядника, вид будівництва тощо.

Згідно висновку фахівця - доцента кафедри реконструкції та реставрації архітектурних об`єктів Харківського національного університету будівництва та архітектури Лопатько В.М. від 17.08.2020, за вказаною адресою фактично здійснюється реконструкція з надбудовою. Враховуючи, що будинок є пам`яткою архітектури, такий вид робіт не відповідає Закону України «Про охорону культурної спадщини», а також ДБН А.2.2-14-2016, які допускають лише наступні види робіт: консервацію, музеєфікацію, пристосування, реабілітацію, ремонт (реставраційний) та реставрацію. Капітальний ремонт, реконструкція як види робіт на об`єктах культурної спадщини неприпустимі, тому що ведуть до втрати предмету охорони об`єкта, його автентичності. (а.с. 63-64)

Позивачем зазначається, що на даний момент замовник будівництва, ТОВ «ТП-ФОРТЕ», без дозволів органу охорони культурної спадщини та держархбудконтролю, без узгодженої науково-проектної документації, без науково-методичного та авторського нагляду веде на вказаному об`єкті будівельні роботи.

Оскільки зазначена реконструкція несе загрозу умисного знищення пам`ятки архітектури, втрати його предмету охорони та автентичності, позивач вважає, що будівельні роботи на об`єкті повинні бути зупинені, а пам`ятці архітектури повернутий автентичний вигляд шляхом приведення до стану, який існував до початку будівництва.

Вважаючи дії відповідача неправомірними та такими, що призвели до зниження культурної цінності вказаної пам`ятки архітектури, позивач звернувся зданим позовом до суду, та просить суд прийняти рішення у даній справі та відновлення пам`ятки архітектури шляхом її приведення до попереднього стану.

По суті спірних правовідносин судом зазначається наступне.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» культурна спадщина - сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об`єктів культурної спадщини.

Об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про охорону культурної спадщини» державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Рішення (розпорядження, дозволи, приписи, постанови) органів охорони культурної спадщини, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими для виконання юридичними і фізичними особами.

Рішення (розпорядження, дозволи, приписи, постанови) центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини, прийняті в межах його компетенції, є обов`язковими для виконання органами охорони культурної спадщини.

Відповідно до Положення про Департамент містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови облдержадміністрації від 06.12.2016 № 572, Департаменту :

- виконує функції органу охорони культурної спадщини Харківської обласної державної адміністрації по пам`ятках архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, ландшафтним, науки та техніки (п. 2)

- здійснює державний контроль за дотриманням підприємствами, установами та організаціями правил, норм, стандартів у межах визначених повноважень (п.п. 5 п. 5);

- співпрацює з органами державного архітектурно-будівельного контролю з питань самочинно збудованих об`єктів містобудування та проведених самочинних робіт на об`єктах культурної спадщини (п.п. 66 п. 5);

- забезпечує ведення обліку та в межах своїх повноважень охорону, контроль за реставрацією та використанням пам`яток архітектури та містобудування, садово- паркового мистецтва, ландшафтних, науки і техніки (п.п. 69 п. 5);

- погоджує науково-проектну документацію на консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування пам`яток архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, ландшафтних, науки і техніки місцевого значення (п.п. 75 п. 5);

- надає дозвіл (погодження) на проведення робіт на пам`ятках архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, ландшафтних, науки і техніки місцевого значення (п.п. 77 п. 5);

- здійснює інші передбачені законом повноваження (п. 86 п. 5);

- є юридичною особою публічного права (п. 17).

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки. Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про охорону культурної спадщини» пам`ятка, крім пам`ятки археології, може перебувати у державній, комунальній або приватній власності. Суб`єкти права власності на пам`ятку визначаються згідно із законом.

Згідно з ч. 1 ст. 22 Закону України «Про охорону культурної спадщини» пам`ятки. їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця.

Судом встановлено, що відповідно до положень ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Статтею 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

У разі виникнення загрози для збереженості пам`ятки її власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані негайно повідомити про це орган охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій та орган місцевого самоврядування, на території якого розташована пам`ятка.

Забороняється змінювати призначення пам`ятки, її частин та елементів, робити написи, позначки на ній, на її території та в її охоронній зоні без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 26 «Про охорону культурної спадщини» консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних. Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про охорону культурної спадщини» у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

Якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження.

Відтак, законодавство України покладає на власників або уповноважений ним орган, користувача зобов`язання утримувати пам`ятку в належному стані, а у разі виникнення загрози для збереженості пам`ятки її власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язання негайно повідомити про це орган охорони культурної спадщини, а у разі наявності загрози небезпеки пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану.

Особі, яка набула права володіння, користування чи управління пам`яткою, за винятком наймача державної або комунальної квартири (будинку), забороняється передавати цю пам`ятку у володіння, користування чи управління іншій особі без погодження відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно з пунктом 1.5 ДБН А.2.2-14-2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», затверджених наказом Мінрегіону України від 29.12.2016 № 337, вимоги до розроблення науково-проектної документації за цими Нормами є обов`язковими для всіх суб`єктів господарювання в сфері збереження пам`яток.

Підпунктом 3.11 пункту З ДБН А.2.2-14-2016 визначено, що науково- проектна документація це сукупність текстових та графічних матеріалів, які на різних стадіях проектування визначають концептуальні чи принципові архітектурні, містобудівні, інженерні, конструктивні, технологічні та інші рішення, спрямовані на збереження пам`ятки.

Згідно з підпунктом 9.1 пункту 9 ДБН А.2.2-14-2016 проект розробляється на підставі вихідних даних для об`єкта реставрації, реставраційного завдання та на основі матеріалів комплексних наукових досліджень. Проект складається з текстових та графічних матеріалів, якими визначаються принципові архітектурні, містобудівні, інженерні, конструктивні і технологічні рішення, спрямовані на збереження пам`ятки.

Отже, для зміни зовнішнього вигляду будівлі, яка знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Гоголя. 2 та є пам`яткою архітектури місцевого значення, відповідач повинен був розробити та погодити в установленому законодавством порядку науково-проектну документацію та отримати письмовий дозвіл органу охорони культурної спадщини на проведення робіт.

На території Харківської області таким органом є Департамент містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації, який відповідно до п.13 ч. 1 ст.6 та ст.26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» надає дозволи на проведення робіт на пам`ятках місцевого значення (крім пам`яток археології), їхніх територіях та в зонах охорони, на щойно виявлених об`єктах культурної спадщини.

В ході розгляду справи судом встановлено, що Департаментом не погоджувалась науково-проектна документація та не надавався дозвіл на проведення робіт на цій пам`ятці місцевого значення. Отже, початок будь-якої будівельної діяльності на об`єкті, який розташований за адресою: м. Харків, вул. Гоголя, 2 та який є пам`яткою архітектури місцевого значення є протиправним.

З матеріалів справи судом встановлено, що спірне будівництво здійснюється без дозволу уповноваженого органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини», відносяться до об`єктів значного класу наслідків (ССЗ), у зв`язку згідно з п.1 ч. 1 ст.34 вказаного Закону замовник має право виконувати будівельні роботи лише після видачі органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Згідно відповіді Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 13.08.2020, в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, відсутня інформація про початок виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: м. Харків, вул. Гоголя, 2.

Окрім цього, всупереч п. 12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, відповідач не розмістив на об`єкті будівництва інформацію (стенд) про найменування, клас наслідків (відповідальності) об`єкта, зображення об`єкта та його основні техніко-економічні показники, замовника, проектувальника, підрядників, осіб, відповідальних за здійснення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт тощо.

З норм чинного законодавства встановлено, що будівельні роботи у зоні історико-культурного значення можуть здійснюватися суб`єктами господарювання тільки на підставі проектної документації, погодженої з органами охорони культурної спадщини, і відповідного дозволу такого органу.

При цьому, органи охорони культурної спадщини є контролюючими органами і уповноважені здійснювати контроль за дотриманням суб`єктами господарювання вимог законодавства в галузі охорони культурної спадщини, зокрема шляхом проведення перевірок та оглядів.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 47 Закону України «Про охорону культурної спадщини» шкода, завдана власникові пам`ятки або уповноваженому ним органові, особі, яка набула права володіння, користування чи управління пам`яткою, охоронюваною археологічною територією, відшкодовується відповідно до закону.

Юридичні і фізичні особи, які завдали шкоди пам`яткам, їхнім територіям (у томучислі незаконним будівництвом), зобов`язані відновити пам`ятки та їхні території, а якщо відновлення неможливе - відшкодувати шкоду відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до ч.7 ст.376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Спірне будівництво ведеться без відповідних дозволів органів охорони культурної спадщини та держархбудконтролю, без науково-проектної документації, передбаченої ДБН А.2.2-14-2016, що є істотним порушенням будівельних норм і правил.

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідач, ТОВ «ТП-ФОРТЕ», на підставу договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 07.11.2019, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Луценко В.С. та зареєстрованого за №4466, придбав у Товариства з обмеженою відповідальністю «ДВА ГОГОЛЯ» нежитлові приміщення мансардного поверху №VI у будинку літ. «А-3» загальною площею 334.2 кв.м.

Згідно технічного паспорту на нежитлові приміщення мансардного поверху №VI у громадському будинку літ. «А-3» по вул. Гоголя, 2, виготовленого ТОВ «ЛІМІНГТОН» на замовлення ТОВ ДВА ГОГОЛЯ» станом на 28.10.2019, загальна площа вказаних приміщень становила 334.2 кв.м., висота приміщень - 3.30 м., площа основи (забудови) - 464.8 кв.м.

Враховуючи викладене, відповідач повинен привести у попередній стан самовільно реконструйовані нежитлові приміщення мансардного поверху будинку по АДРЕСА_1 відповідно до технічного паспорту від 28.10.2019.

Згідно ч.1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами ч. 1 ст. 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, підсумовуючи викладене, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 139, 241 247, 255, 257, 263, 291, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації (вул. Сумська. 76, м. Харків. 61002 ), Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна. 21-А. м. Харків. 61145) до Товариства з обмеженої відповідальністю "ТП-ФОРТЕ" (61057, м. Харків, вул. Гоголя, 2, ) про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Зобов`язати Товариство з обмеженої відповідальністю "ТП-ФОРТЕ" ( вул. Гоголя. 2, м. Харків. 61057; ) відновити приміщення мансардного поверху у будинку літ."А-3" за адресою: м. Харків, вул. Гоголя, 2 шляхом приведення їх до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт, відповідно до технічного паспорту від 28.10.2019 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст. 297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 07 грудня 2020 року.

Суддя Кухар М.Д.