Справа № 390/846/20
Суддя: Іванова Л. А.
Дата ухвалення: 2020-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 390/846/20
Провадження №2-а/405/111/20
У Х В А Л А

31 липня 2020 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та скасування протоколу про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та скасування протоколу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 01 липня 2020 року зазначений адміністративний позов передано за підсудністю до Ленінського районного суду м. Кіровограда.

Згідно зі ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до змісту та форми позовної заяви викладені в ст.ст. 160, 161 КАС України.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач; відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст.4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Статтею 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху (ч. 3 ст. 126).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Статтею 255 КУпАП встановлено, що у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи: органів внутрішніх справ (Національної поліції) і зокрема, за ч. 3 ст. 126 КУпАП.

В свою чергу, встановлено, що позивачем пред`явлено позов до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, разом з тим предметом позову є оскарження дій та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного у відношенні позивача інспектором взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП лейтенантом поліції Філіпчиком Олександром Олександровичем, однак останній не є стороною по справі, на підставі чого позивачу необхідно визначитися із суб`єктивним складом відповідачів по справі.

Крім того, пунктом 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З адміністративного позову вбачається, що позивач оспорює протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 086220 від 13.06.2020 року складений за ч. 3 ст. 126 КУпАП, як рішення суб`єкта владних повноважень.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства, а складається уповноваженою особою за наслідками вчинення адміністративного правопорушення, у порядку та випадках ,встановлених КУпАП.

Так, сам протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні ст. 251 КУпАП, є доказом у справі про адміністративне правопорушення.

Питання щодо правильності складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення, тощо, належить розглядати у порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно конкретизувати зміст позовних вимог в цій частині, а саме, уточнити прохальну частину позову.

Крім того, відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень в позовній заяві зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Таким чином, позивачу, на виконання вимог вказаної вище норми, необхідно зазначити обґрунтування порушення його (позивача) прав, свобод, інтересів позивача діями інспектора взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції Філіпчика О.О.

Також, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Поряд з цим, позивачем при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір не сплачено.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року (справа № 543/775/17), яка є обов`язковою в силу ч.5 ст.242 КАС України, зазначила, що відповідно до положень статей 3, 5 Закону №3674-VI «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які з звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною другою статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а статтею 5 цього Закону визначено перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Установлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року встановлено в розмірі 2 102 гривні (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»).

При цьому, за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 пред`явлено позовну заяву до суду, яка містить дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: позовна вимога немайнового характеру про визнання протиправними дій інспектора взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції Філіпчика О.О. щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 086220 від 13.06.2020 року та позовна вимога немайнового характеру про скасування зазначеного протоколу про притягнення його ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до п.п.1 п. 3 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що позивачем пред`явлено дві позовні вимоги немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп., що становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2020 року становить 2 102 грн., за позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправними дій інспектора взводу 1 роти 4 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП лейтенанта поліції Філіпчика О.О. щодо винесення протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 1В № 086220 від 13.06.2020 року та сплатити судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп., що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2020 року становить 2 102 грн., за позовну вимогу немайнового характеру про скасування протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 1В № 086220 від 13.06.2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 126 КУпАП, а всього сплатити судовий збір в розмірі 1 681 грн. 60 коп.

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом сплати позивачем судового збору на загальну суму 1 681 грн. 60 коп. та надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в зазначеному розмірі для долучення до матеріалів справи.

При цьому, судом відзначається, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, Законом України «Про судовий збір», -

У Х В А Л И Л А:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та скасування протоколу про адміністративне правопорушення, - залишити без руху, встановити позивачу строк для усунення недоліків адміністративного позову, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а також: сплатити судовий збір в загальному розмірі 1 681 грн. 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у м.Кроп-цький/Поділ.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0011004; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Кіровограда (назва суду, де розглядається справа), надавши суду оригінал квитанції про сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 що в разі невиконання вказаних вимог адміністративний позов буде визнано не поданим та повернуто позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова