Справа № 826/11989/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

08 грудня 2020 року м. Київ № 826/11989/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянську Я.І. , розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення у справі

за позовом Громадянина Афганістану ОСОБА_1
доДержавна міграційна служба України
про визнання протиправним та скасування рішення від 02.12.2016
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Громадянка Афганістану ОСОБА_1 з позовом до Державної міграційної служби України в якому просила:

- визнати рішення ДМС України від 02.12.2016р. № 627-16 про втрату статусу біженця, викладене в повідомленні № 5 від 04.01.2017р., незаконним.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.08.2020, у справі № 826/11989/17 адміністративний позов громадянки Афганістану ОСОБА_1 задоволено. Визнано рішення ДМС України від 02.12.2016 № 627-16 про втрату статусу біженця, викладене в повідомленні № 5 від 04.01.2017 незаконним.

06.11.2020р. від відповідача надійшла заява про роз`яснення судового рішення, згідно якої посилається на те, що рішення ДМС України від 02.12.2016 № 627-16 про втрату статусу біженця прийняте на виконання владних управлінських функцій та стосується прав або інтересів визначеної в рішенні особи - позивача. Повідомлення про втрату статусу біженця та рішення про втрату статусу біженця є окремими самостійними документами.

Зазначає, що рішення ДМС про втрату статусу біженця є індивідуальним актом, а повідомлення про втрату статусу біженця взагалі не є актом, а лише способом повідомлення особи про прийняте рішення. Оскільки рішення ДМС про визнання рішення ДМС України від 02.12.2016 № 627-16 про втрату статусу біженця не є нормативно-правовим актом та є окремим документом, відмінним від повідомлення про прийняте рішення ДМС, судове рішення є незрозумілим та потребує роз`яснення.

У зв`язку з цим просить роз`яснити рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2020 у справі № 826/11989/17.

Відповідно до статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом прийняття ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та заяву відповідача з питання роз`яснення рішення суду від 19.03.2020, суд вважає, що така заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі» передбачено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд звертає увагу на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі» зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового рішення є його неясність, невизначеність.

Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Водночас, суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, шляхом доповнення та розширення його предмету.

Суд зазначає, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 КАС України, роз`яснено може бути судове рішення у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане Кодексом адміністративного судочинства України.

Зміст заяви про роз`яснення судового рішення зводиться до того, що відповідач не розуміє порядку виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2020р. та фактично висловлює незгоду з даним рішенням.

Разом з тим, суд звертає увагу, що зміст рішення і зокрема, його резолютивна частина, є чіткою і зрозумілою; у свою чергу питання про роз`яснення способу виконання судового рішення не може бути вирішено у порядку статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 241, 248, 254, 294 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1.У задоволенні заяви Державної міграційної служби України про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.03.2020р. у справі № 826/11989/17 -відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та може бути оскаржена за правилами, встановленими статтями 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Я.І. Добрянська