Справа № 240/16240/20
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 108060200
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Панкеєвої В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, Коростенської міської ради Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:
- визнати дії виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області щодо винесення відмови в наданні дозволу на відключення від центральної системи теплозабезпечення квартири АДРЕСА_1 , оформленого листом від 10.09.2020 за вих. № 715/25-09, протиправними.
- зобов`язати Коростенську міську раду Житомирської області на найближчій сесії розглянути заяву від 14 серпня 2020 року щодо надання дозволу на відключення квартири АДРЕСА_1 від мережі центрального теплозабезпечення.
В обґрунтування позову вказано, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . У зв`язку з неналежним наданням послуг КП "Теплозабезпечення" по опаленню належної йому квартири, позивачем самостійно було від`єднано квартиру від центральної мережі теплозабезпечення. У відповідь на звернення листом від 10.09.2020 позивачу відмовлено у відключенні, у зв`язку з недотриманням процедури прийняття рішень відключення будинків від мережі централізованого постачання. Позивач вважає, що його звернення розглянуто неуповноваженим органом - виконавчим комітетом Коростенської міської ради.
Ухвалою суду від 23.09.2020 відкрито спрощене провадження у справі без повідомлення учасників справи.
20 жовтня 2020 року від виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області до відділу документального забезпечення суду надійшов відзив на позовну заяву. По змісту якого, відповідач просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.
Коростенська міська рада Житомирської області у строк, встановлений судом, зазначений в ухвалі про відкриття провадження не надіслала до суду відзив на позовну заяву, інших заяв по суті справи відповідачем до суду не подано.
Зважаючи на незначну складність справи, суд вважає за необхідне розглянути її в порядку п.2 ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
У відповідності до частини 4 статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, на підставі договору дарування від 28.05.2016 реєстраційний номер №1564 ОСОБА_1 став власником квартири АДРЕСА_1 . (а.с.7-8).
Як свідчать матеріали справи, позивач неодноразово звертався до Коростенської міської ради з приводу облаштування у власній квартирі автономного опалення.
Так, заявою від 14.08.2020 ОСОБА_1 звернувся до голови Коростенської міської ради, в якій просив:
- створити відповідну комісію та скласти акт про від`єднання квартири позивача;
- надати дозвіл на можливість оформити відповідні документи щодо відключення квартири від централізованого теплопостачання за адресою: АДРЕСА_2 , так як в даній квартирі облаштовано автономне опалення;
- питання щодо надання дозволу на відключення квартири АДРЕСА_1 просив у відповідності до вимог чинного законодавства винести на найближчу сесію Коростенеької міської ради та повідомити його про це письмово (а.с.10).
Вказана заява разом із долученими до неї документами була прийнята виконавчим комітетом Коростенської міської ради Житомирської області, про що свідчить опис прийнятих документів (а.с. 11).
В подальшому листом від 10.09.2020 №715/25-09 виконавчий комітет Коростенської міської ради Житомирської області повідомив, що питання відключення від мережі централізованого опалення в житлових будинках регулюється Порядком відключення споживачів від систем централізованого опалення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.07.2019 №169.
Вищевказаний нормативний документ передбачає можливість відключення від ЦО всього будинку, за рішенням загальних зборів співвласників, у разі згоди на відключення власників всіх приміщень у будинку.
Згідно п.1 розділу III Порядку власники квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, приєднаного до ЦО, мають право відокремити (відключити) свою квартиру чи нежитловє приміщення від ЦО у раз , якщо на день набрання чинності Законом України "Про житлово-комунальні послуги" не менше як половина квартир та нежитлових приміщень цього будинку відокремлена (відключена) від ЦО, та влаштувати систему індивідуального теплопостачання у такій квартирі чи нежитловому приміщенні. За інформацією КП "Теплозабезпечення", у житловому будинку по вул.Шевченка,47 з 32 квартир відключені від ЦО - 6 квартир. В будинку встановлено прилад обліку теплової енергії, який знаходиться в технічно- справному стані (а.с.12).
Позивач вважає своє звернення розглянуте неуповноваженим органом, у зв`язку з чим звернувся до суду із даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Приписами статті 40 Конституції України визначено, що держава гарантує, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.3 Закону України "Про звернення громадян" під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги. Даною статтею також надано тлумачення зазначених термінів.
Зокрема, заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Згідно зі ст.1 Закону України "Про інформацію" інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.
Приписами статті 5 Закону України "Про інформацію" визначено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.
Згідно зі ст.10 вказаного Закону за змістом інформація поділяється на такі види: інформація про фізичну особу; інформація довідково-енциклопедичного характеру; інформація про стан довкілля (екологічна інформація); інформація про товар (роботу, послугу); науково-технічна інформація; податкова інформація; правова інформація; статистична інформація; соціологічна інформація; інші види інформації.
Відповідно ч.6 ст.5 Закону України "Про звернення громадян" письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).
Приписами частини 1 статті 14 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, посадові особи зобов`язані розглянути пропозиції (зауваження) та повідомити громадянина про результати розгляду.
Відповідно до ч.1 ст.20 Закону України "Про звернення громадян" звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
Згідно з ч.1 ст.15 Закону України "Про звернення громадян" органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Частиною 3 статті 15 Закону України "Про звернення громадян" визначено, що відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
Згідно із частинами 1-3 статті 7 Закону України "Про звернення громадян" звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення. Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.
Як свідчать матеріали справи, звертаючись до Коростенської міської ради Житомирської області з заявою від 14.08.2020 позивачем було поставлено ряд питань на які міською радою відповідь не надавалась.
Натомість Виконавчий комітет Коростенської міської ради Житомирської області надаючи інформацію на звернення позивача листом від 10.09.2020 №715/25-09 не відповів на поставлені питання в заяві ОСОБА_1 .
Виходячи з аналізу положень чинного законодавства та дослідженням матеріалів справи, суд дійшов висновку, що виконавчим комітетом Коростенської міської ради Житомирської області при розгляді звернення ОСОБА_1 від 14.08.2020 не додержано вимог Закону України "Про звернення громадян".
Відтак, виконавчим комітетом Коростенської міської ради Житомирської області при розгляді звернення позивача допущено протиправні дії, що позбавили останнього права одержати повну інформацію на зверненні до суб`єкта владних повноважень питання.
Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статей 1 та 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.
Відповідно до п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
З огляду на наведене, з урахуванням звернення ОСОБА_1 із заявою від 14.08.2020 саме до Коростенської міської ради Житомирської області, та за відсутності належної відповіді, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог і визнати протиправною бездіяльність такого відповідача щодо розгляду звернення та зобов`язати розглянути заяву позивача в порядку, визначеному Законом України "Про звернення громадян".
За приписами ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Оскільки відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено правомірності прийняття спірного рішення, суд дійшов обґрунтованого висновку, що позов підлягає задоволенню в частині.
З приводу розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Позивачем при подачі до суду позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн, про, що свідчить квитанція №3882614 від 18.09.2020 (а.с.3).
Враховуючи вимоги ст.139 КАС України, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідачів сплачений судовий збір в сумі 840,80 грн.
Керуючись статтями 242-246,295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Позов задовольнити частково.
Визнати протиправними дії виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області під час розгляду звернення ОСОБА_1 від 14.08.2020.
Визнати протиправною бездіяльність Коростенської міської ради Житомирської області під час розгляду звернення ОСОБА_1 від 14.08.2020.
Зобов`язати Коростенську міську раду Житомирської області розглянути заяву ОСОБА_1 від 14 серпня 2020 року щодо надання дозволу на відключення квартири АДРЕСА_1 від мережі центрального теплозабезпечення в порядку, визначеному Законом України "Про звернення громадян".
В решті позовних вимог відмовити за безпідставністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва