Справа № 826/9493/17
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 826/9493/17

адміністративне провадження № К/9901/31076/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві (далі - ГУ ДПС) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020, позов задоволено.

18.11.2020 ГУ ДПС подало до Верховного Суду касаційну скаргу на вище зазначені судові рішення, в якій підставою касаційного оскарження зазначило пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Під час перевірки касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає нормі пункту 4 частини другої статті 330 КАС, якою встановлено, що у касаційні скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

ГУ ДПС у касаційній скарзі наводить довід про неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм підпункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України без врахування висновку Верховного Суду у постанові від 20.06.2018 у справі № 804/4182/177.

Обґрунтовуючи вище зазначений довід, відповідач цитує норми Податкового кодексу України та викладає обставини справи.

Таке формальне зазначення підстави касаційного оскарження, без зазначення, у чому полягає не відповідність правозастосування в оскаржуваній постанові апеляційного суду постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 804/4182/17, не може бути оцінено як дотримання відповідачем вимог пункту 4 частини другої статті 330 КАС.

Крім того, судові рішення у справі № 804/4182/17 та у справі №826/9493/17 були ухвалені за різних фактичних обставин у справі. Так, у справі № 804/4182/17 судом встановлено, що анульована (прощена) сума боргу є основною сумою заборгованості за кредитом (тілом кредиту), а тому у відповідності до підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України є додатковим благом платника податку (позивача) та підлягає включенню до його загального місячного (річного) оподатковуваного доходу. При цьому, кредитором було повідомлено позивача про прощення (анулювання) боргу шляхом підписання відповідної угоди про припинення зобов`язань, тобто дотримано умови, з якими положення підпункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України пов`язують обов`язок платника податків відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу.

У справі, на судові рішення в якій подана касаційна скарга, задовольняючи позов, суди виходили з того, що до загального місячного (річного) оподаткованого доходу включається тільки основна сума боргу, тобто "тіло" кредиту, і не включаються проценти, нараховані (але не сплачені) за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором, та пеня за порушення виконання зобов`язань за кредитним договором, прощена (анульована) кредитором. Суд не встановив, що Банком було анульовано (списано) саме кредит або ж тіло кредиту.

З урахуванням змін до глави 2 розділу ІІІ КАС, які набрали чинності з 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, касаційна скарга ГУ ДПС підлягає поверненню як така, що не містить підстави касаційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2020 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020.

Керуючись пунктом 4 частини другої статті 330, пунктом 4 частини п`ять статті 332, статтею 359 КАС,-

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020 повернути.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддяЄ.А. Усенко