Справа № 580/3901/19
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3901/19 Суддя (судді) першої інстанції: В.В. Гаращенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради, начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Коробченко Марини Володимирівни про визнання дій протиправними та скасування приписів і постанови,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради, начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Коробченко Марини Володимирівни, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 12 від 24 вересня 2019 року Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 14 від 26 листопада 2019 року Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради;

- визнати протиправною та скасувати постанову № 17 по справі про адміністративне правопорушення від 27 листопада 2019 року, винесену начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Наталією Григорівною.

В обгрунтування заявлених вимог позивач зазначив про те, що перевірки було проведено відповідачем з порушенням процедури, без належного повідомлення та вручення копій направлення, а документи, які були складені по факту цих перевірок містять суперечності та невідповідності, що є підставою для визнання протиправними оскаржуваних приписів № 12 від 24.09.2019 та № 14 від 26.11.2019 року, протоколу № 17 від 26.11.2019. Також, позивач звернув увагу на те, що ремонт нежитлового приміщення магазину можливо здійснювати без розроблення проектної документації та інших документів, які надають право на їх виконання. Припис № 12 від 24 вересня 2019 року не містить конкретного заходу щодо усунення, виявленого під час перевірки порушення, а відтак, неможливо стверджувати, що позивачем не виконано законну вимогу посадової особи і вчинено правопорушення за ст. 188-42 КУпАП.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 р. в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, при цьому, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2020 відкрито апеляційне провадження та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09.12.2020.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Так, у відповідності до положень частини першої ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі наказу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради № 15 від 11.09.2019 та направлення № 26 від 11.09.2019, начальником Відділу державного архітектурно- будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Н.Г. проведено 24 вересня 2019 року позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкція нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 .

Актом перевірки № 24 від 24.09.2019 було зафіксовано, що будівництво фундаменту нежитлової будівлі здійснюється без проектної документації, чим порушено ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт від 13.04.2011 року № 466.

За результатами проведеної позапланової перевірки, начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Н.Г. винесено припис № 12 від 24.09.2019, яким зобов`язано ОСОБА_1 зупинити будівельні роботи до набуття права на їх виконання та усунути виявлені під час проведення перевірки порушення до 25.11.2019.

Постановою начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Н.Г. у справі про адміністративне правопорушення № 12 від 25.09.2019, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні наведеного правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

У подальшому, на підставі наказу відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради № 25 від 25.11.2019 та направлення № 40 від 25.11.2019, начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Н.Г. проведено з 25.11.2019 по 26.11.2019 позапланову перевірку виконання вимог припису № 12 від 24.09.2020.

За результатами позапланового заходу, було складено акт № 35 від 26.11.2019, яким зафіксовано невиконання припису № 12 від 24.09.2020, чим порушено вимоги п. п. «а» пункту 3 частини 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. п. 3 пункту 11, абзац 4 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011.

На підставі акту перевірки, начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради Швець Н.Г., винесено припис № 14 від 26.11.2019, яким зобов`язано ОСОБА_1 привести самочинно збудовану частину будівлі до попереднього стану, який існував до початку виконання будівельних робіт з вищевказаного самочинного об`єкта будівництва до 26.12.2019.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № П-17 від 26.11.2019, складеного спеціалістом першої категорії відділу ДАБК апарату Карлівської міської ради Кобченко М.В., встановлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 12 від 24.09.2019. Встановлено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Згідно постанови начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради № 17 у справі про адміністративне правопорушення від 27.11.2019, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченою ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуючись із приписами № 12 від 24.09.2019, № 14 від 26.11.2019 та постановою про накладення штрафу № П-17 від 26.11.2019, вважаючи такі протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення № 12 від 25.09.2019 про накладення штрафу в розмірі 10200 грн. позивачем не оскаржується.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з наступного:

- судом першої інстанції досліджено, що акт перевірки № 24 від 24.09.2019, примірник припису № 12 від 24.09.2019 було вручено ОСОБА_1 24.09.2019 про що останній власноруч розписався, що свідчить про його присутність під час складання документів, а відтак, і про присутність під час перевірки проведеної 24.09.2019;

- також, за висновками суду першої інстанції, безпідставними є твердження позивача про відсутність під час перевірок 24.09.2019, 25.11.2019, 26.11.2019, оскільки усі оскаржені ним документи містять власноручні підписи позивача про їх отримання та є беззаперечним доказом його присутності, як під час проведення перевірок, так і під час складання документів;

- протокол № П-17 від 26.11.2019 також містить власноручні підписи позивача;

- позивач фактично визнав порушення ним законодавства при здійсненні будівництва фундаменту будівлі по АДРЕСА_1 без проектної документації, оскільки постанову № 12 від 25.09.2019, якою його було визнано винним у вчиненні наведеного правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн. позивач не оскаржив та сплатив штраф у повному розмірі;

- судом першої інстанції відхилено твердження позивача, що ним здійснюється виключно здійснення оздоблення фасаду, облаштування будівлі магазину панорамними вікнами, здійснення теплової ізоляції будівлі, заміни покрівлі та відновлення окремих конструкцій без зміни загальної площі будівельного об`єму магазину, улаштування засобів безперешкодного доступу до будівлі осіб з обмеженими можливостями та інших маломобільних груп населення, облаштування прилеглої території, з тих підстав, що позивача було притягнуто до відповідальності саме за будівництво фундаменту без дозвільної документації, проте, вказане порушення позивач не усунув, дозвільну документацію не отримав, самочинну побудову не привів до попереднього стану, тобто, не виконав вимоги припису № 12 від 24.09.2019, з урахуванням чого, досліджені судом докази та наведені обставини в їх сукупності, вказували на відсутність підстав для скасування приписів № 12 від 24 вересня 2019 року, № 14 від 26 листопада 2019 року та постанови № 17 у справі про адміністративне правопорушення від 27 листопада 2019 року.

Доводи апеляційної скарги:

- апелянт зазначає, що судом першої інстанції не було з`ясовано наявність повноважень у Відділу архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- судом першої інстанції не було з`ясовано обставину щодо невідповідності суті встановленого правопорушення, викладеного в приписі № 12 від 24 вересня 2019 року (будівництво без проектної документації) зазначеним в тому ж приписі статтям нормативно-правових актів, які на думку посадової особи нібито було порушено суб`єктом містобудування;

- оскаржуваний припис № 12 від 24 вересня 2019 року не містить конкретного визначення заходів, які позивачу необхідно здійснити для усунення виявлених порушень під час перевірки, а тому, виконання цього припису стало неможливим;

- вимога «зупинити будівельні роботи до набуття права на їх виконання» повинна була бути викладена в приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт (додаток 4 наказу), а не в приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (додаток 3 наказу), який було винесено 24 вересня 2019 року Відділом державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради;

- також, судом першої інстанції не перевірено посилання позивача на факт порушення Відділом державного архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради вимог п. 12 Порядку № 553 щодо порядку проведення позапланової перевірки, а саме: розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку;

- винесення припису № 14 від 26.11.2019 та складення протоколу від 26.11.2019 посадовими особами Відділу ДАБК апарату Карлівської міськради на підставі акту 35 від 26.11.2019, який позивачу було вручено лише 27.11.2019, тобто, після винесення припису та складення протоколу, є протиправним, адже можливість подати свої заперечення на акт перевірки № 35 від 26.11.2019 була відсутня;

- сплата позивачем штрафу за постановою від 25 вересня 2019 року, не є доказом та жодним чином не підтверджує, що ним було здійснено будівництво фундаменту без дозвільної документації на об`єкті по АДРЕСА_1 ;

- апелянт також звертає увагу на те, що в його діях відсутня об`єктивна сторона складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а тому, у відповідача були відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне вказати таке.

Відповідно до норм ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з приписами ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (надалі по тексту також - Закон № 877-V), плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Відповідно до положень абз. 14 ч. 1 ст. 10 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб.

Згідно з нормами ч. 6 ст. 2 Закону № 877-V, органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

За ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Положеннями ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (надалі по тексту також - Закон № 3038-VІ), визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 11 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі по тексту також - Порядок № 553), під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що посилання позивача про його відсутність під час здійснення заходів контролю не знайшли свого підтвердження, адже акт перевірки № 24 від 24.09.2019, припис № 12 від 24.09.2019 було вручено ОСОБА_1 24.09.2019 про що свідчить його власноручний підпис. (а.с. 62, 213 (зворот)

Наведене свідчить про присутність позивача під час складання вказаних документів, а відтак, і про його присутність під час перевірки, проведеної 24.09.2019, з огляду на що, відсутність підпису позивача на направленнях про проведення перевірки № 26 від 11.09.2019 та № 40 від 25.11.2019, не вказує на неналежне повідомлення/необізнаність суб`єкта господарювання про перевірку, її предмет тощо. Також, матеріали справи місять докази того, що позивач був присутнім під час проведення перевірок 24.09.2019, 25.11.2019, 26.11.2019, оскільки усі оскаржені ним документи містять власноручні підписи ОСОБА_1 про їх отримання та є беззаперечним доказом його присутності, як під час проведення перевірок, так і під час складання документів, на що, цілком обгрунтовано звернув увагу суд першої інстанції. (а.с. 35, 62, 65, 213)

Крім того, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції мав підстави для відхилення доводів позивача, якими він стверджував про те, що йому не було надано до підпису протокол № П-17 від 26.11.2019, з урахуванням того, що останній містить власноручні підписи позивача. При цьому, надавати пояснення, зауваження чи заперечення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення № П-17 від 26.11.2019 позивач відмовився, про що власноруч зазначив у протоколі. Також, про розгляд справи про адміністративне правопорушення, призначений на 15.00 год. 27.11.2019 ОСОБА_1 повідомлений під підпис. (а.с. 65 (зворот)

У частині доводів апелянта про те, що сплата ним штрафу за постановою від 25 вересня 2019 року, не є доказом та жодним чином не підтверджує, що ним було здійснено будівництво фундаменту без дозвільної документації на об`єкті по АДРЕСА_1 , колегія суддів зазначає, що, дійсно, визначальним є не сплата штрафу за правопорушення, а те, що вказана постанова ним не оскаржена (суду не надано доказів її оскарження), тобто, є чинною, а тому, і встановлені нею порушення законодавства при здійсненні будівництва фундаменту будівлі по АДРЕСА_1 без проектної документації, не спростовані у встановленому законом порядку. (а.с. 63-64) Тобто, на даний час, стверджувати, що позивачем здійснюється виключно здійснення оздоблення фасаду, облаштування будівлі магазину панорамними вікнами, здійснення теплової ізоляції будівлі, заміни покрівлі та відновлення окремих конструкцій без зміни загальної площі будівельного об`єму магазину, улаштування засобів безперешкодного доступу до будівлі осіб з обмеженими можливостями та інших маломобільних груп населення, облаштування прилеглої території не вбачається за можливе, адже, також позивача було притягнуто до відповідальності за будівництво фундаменту без дозвільної документації.

Щодо посилань апелянта на те, що судом першої інстанції не було з`ясовано наявність повноважень у Відділу архітектурно-будівельного контролю апарату Карлівської міської ради на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки Положення про Відділ ДАБК апарату Карлівської міської ради протирічить та не відповідає Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Примірному положенню про органи ДАБК, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 671 від 19.08.2015, Статуту територіальної громади м. Карлівка, колегія суддів зазначає, що наведені посилання про невідповідність Положення, що регулює діяльність та визначає повноваження відповідача, нормам законодавства, не беруться колегією суддів до уваги, оскільки не є предметом розгляду у даній справі та вказане положення є чинним.

Крім того, рішенням Карлівської міської ради Полтавської області (вісімнадцята позачергова сесія сьомого скликання) від 11 квітня 2017 року, було затверджено Положення про відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Карлівської міської ради в новій редакції, згідно якого, за п. 2.1, основним завданням відділу є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності. За п. 2.2 Положення, відділ відповідно до покладених на нього завдань: здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах відповідних населених пунктів; здійснює контроль за виконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; розглядає відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; розглядає відповідно до законодавства справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень.

Колегія суддів не приймає до уваги зазначення апелянтом про відсутність зазначення в оскаржуваному приписі № 12 від 24.09.2019 конкретних заходів, які необхідно здійснити для усунення виявлених порушень, оскільки за змістом зазначеного припису, контролюючим органом було встановлено будівництво нежитлової будівлі без проектної документації (відповідач вважає таке будівництво самочинним), з огляду на що, у приписі Відділ ДАБК вимагав від позивача зупинити будівельні роботи до набуття права на їх виконання, тобто, наведена вимога є чіткою та конкретною для сприйняття та виконання.

У частині інших посилань апелянта на допущені процедурні порушення під час проведення перевірки та недоліки припису відповідача, колегія суддів вважає, що наведені порушення можуть бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за умови, якщо останнє за своєю суттю є необґрунтованим та/або незаконним й підлягало би скасуванню чи зміні навіть за відсутності вказаних підстав. Процедурні порушення, допущені суб`єктом владних повноважень під час складення акта про результати перевірки чи в приписі, не можуть бути обставиною, яка звільняє від відповідальності, у разі підтвердження факту порушення. Процедурні порушення не повинні сприйматися, як безумовне свідчення протиправності прийнятого рішення. Натомість, вчинені суб`єктом владних повноважень процедурні порушення підлягають оцінці з огляду на те, наскільки ці порушення вплинули на можливість особи захистити свої права та чи такі вплинули на встановлення обставин та на наслідки.

З урахуванням того, що матеріали справи не містять доказів того, що виявлені під час позапланового перевірочного заходу органу ДАБК позивач не усунув, дозвільну документацію не отримав, самочинну побудову не привів до попереднього стану, тобто, не виконав вимоги припису № 12 від 24.09.2019, наведені обставини в їх сукупності, дійсно давали суду першої інстанції підстави для висновку про відсутність підстав для скасування приписів № 12 від 24 вересня 2019 року, № 14 від 26 листопада 2019 року та постанови № 17 у справі про адміністративне правопорушення від 27 листопада 2019 року.

Тож, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції цілком обгрунтовано було відмовлено в задоволенні позовних вимог та відхилено доводи позивача.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні.

Згідно з приписами частини першої ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу - залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 р. - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 329 - 331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко