Справа № 520/2702/2020
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
08 грудня 2020 року № 520/2702/2020
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
В С Т А Н О В И В:
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.04.2020 р. позов задоволено частково та вирішено:

«Визнати бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) яка полягає у не перерахунку, не нарахуванні та не виплаті пенсії ОСОБА_2 на підставі довідок ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно наказу Міноборони від 28.07.2008 № 377 з 01.09.2008, наказу Міноборони від 27.11.2013 № 814 з 01.01.2014 та наказу Міноборони від 14.02.2017 № 94 з 01.05.2017 протиправною.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) перерахувати, нараховувати та виплатити ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) пенсію на підставі довідок ІНФОРМАЦІЯ_1 про грошове забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017 відповідно до наказів Міноборони від 28.07.2008 № 377, від 27.11.2013 № 814 та від 14.02.2017 № 94, та здійснити виплату суми перерахунку однією сумою починаючи з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.».

12.11.2020 р. представник позивача у справі подав до суду заяву, в якій просив суд:

Визнати бездіяльність Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області яка полягає у не виконанні рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.04.2020 р. по справі №520/2702/2020 в повному обсязі протиправною;

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату позивачу суми перерахунку пенсії однією сумою починаючи з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017;

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області подати протягом п`ятнадцяти днів, з дня набрання ухвалою законної сили, звіт про виконання судового рішення, (ч. 1 ст. 382 КАС України).

Ухвалою ХОАС від 13.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності ГУПФУ в Харківській області, зобов`язання негайно здійснити виплату пенсії та встановлення судового контролю у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково:

визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, допущену на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2020 року у справі № 520/2702/2020 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

в задоволенні іншої частини вимог заяви відмовлено.

Також 13.11.2020 року судом, у зв`язку з частковим задоволенням цієї заяви ОСОБА_1 , прийнято окрему ухвалу.

24.11.2020 р. представник позивача у справі подав до суду заяву, в якій просив суд:

1. Ухвалити додаткове рішення у справі №520/2702/2020 яким вирішити питання щодо зобов`язання відповідача вчинити дії спрямовані на відновлення порушених бездіяльністю відповідача прав позивача, а саме: Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату позивачу суми перерахунку пенсії однією сумою починаючи з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017;

2. Врахувати при прийнятті додаткового рішення по справі висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 05.04.2019 року по справі №809/248/18, які підтверджують, що наслідком встановлення судом протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є обов`язок суду зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Ухвалою ХОАС від 25.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишено без задоволення.

07.12.2020 року представник позивача у справі подав до суду заяву, в якій просив суд:

Ухвалити додаткове судове рішення за ухвалою від 13.11.2020 у справі №520/2702/2020, яким вирішити питання щодо зобов`язання відповідача вчинити дії спрямовані на відновлення порушених бездіяльністю відповідача прав позивача, а саме: Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату позивачу суми перерахунку пенсії однією сумою починаючи з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017;

Врахувати при прийнятті додаткового рішення по справі висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 05.04.2019 року по справі №809/248/18, які підтверджують, що наслідком встановлення судом протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є обов`язок суду зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Заяву мотивує тим, що він просить прийняти додаткове рішення не до рішення суду а до ухвали суду від 13.11.2020 року.

Суд, вивчивши доводи заяви, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, котрі врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

За приписами ч. 3 ст. 252 КАСУ, суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може розглянути питання ухвалення додаткового судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

При вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково (ч. 1 ст. 245 КАСУ).

Вичерпний перелік підстав для ухвалення додаткового судового рішення встановлено приписами ч. 1 ст. 252 КАСУ.

Так, суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Дослідивши матеріали справи, резолютивну частину судового рішення та ухвали від 13.11.2020 року, суд встановив відсутність підстав, наведених у ст. 252 КАСУ для ухвалення додаткового рішення.

До того ж, у суду відсутні підстави для застосування висновків у постанові ВСУ справі № 809/248/18 від 05.04.2019 року, позаяк, зазначений висновок Верховного Суду стосується власне судового рішення по суті.

Як вже зазначалося та вказувалось представнику позивача, в тому числі й ухвалі ХОАС від 25.11.2020 року: «Дослідивши матеріали справи, резолютивну частину судового рішення, суд встановив наявність у ній рішення зобов`язального характеру, а саме:

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) перерахувати, нараховувати та виплатити ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) пенсію на підставі довідок ІНФОРМАЦІЯ_1 про грошове забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017 відповідно до наказів Міноборони від 28.07.2008 № 377, від 27.11.2013 № 814 та від 14.02.2017 № 94, та здійснити виплату суми перерахунку однією сумою починаючи з 01.09.2008, з 01.01.2014 та з 01.05.2017..».

Крім того, суд відзначає наступне.

Частиною першою статті 45 КАС визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої статті 45 КАС з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з частиною третьою статті 45 КАС якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Зловживання правом на подання позову становить собою такий вид зловживань процесуальними правами, за якого вся процедура розгляду спору є невиправданою та неефективною, адже особа звертається до суду з метою, відміною від захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Серед таких зловживань можна виокремити подання сутяжницьких, завідомо безпідставних (явно необґрунтованих) позовів або скарг.

Суд зауважує, що ознакою зловживання процесуальними правами є дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.

Слід враховувати, що наведений у частині другій статті 45 КАС перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини є обов`язковою до застосування, у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на суд та право на доступ до суду не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (пункт 59 рішення де ла Прадель проти Франції, пункт 28 рішення Станєв проти Болгарії). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.03.2019 року у справі №814/218/14.

Відповідно до ст. 144 КАСУ заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення. Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

За приписами ч. 1 ст.145 КАСУ заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Згідно приписів ч. 4 ст. 252 КАСУ про відмову в ухваленні додаткового рішення суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 132, 134, 139, 143, 252, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Харківський окружний адміністративний суд, -

У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1 від 07.12.2020 року про ухвалення додаткового судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено 08.12.2020 року.

Суддя Бадюков Ю.В.