Справа № 160/15925/20
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 грудня 2020 року Справа № 160/15925/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Національної поліції України (вул. Академіка Богомольця, 10, м.Київ, 01601; ), Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (вул. Троїцька, 20-а, м.Дніпро, 49101; ) про визнання бездіяльності протиправною, стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

30 листопада 2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Національної поліції України щодо не виділення коштів Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області для виплати одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 відповідно до п. 5 Розділу IV Порядку та умовами виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті) чи втрати працездатності поліцейського, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 11 січня 2016 року №4, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 р. за № 163/28293;

- стягнути з Національної поліції України на користь ОСОБА_1 5000,00 грн. в якості відшкодування заподіяної моральної шкоди;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо не направлення до Національної поліції України необхідних документів, передбачених Порядком та умовами виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті) чи втрати працездатності поліцейського, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.01.2016 №4 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 р. за №163/28293 відповідно до постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року у справі №160/3573/19;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 5000,00 грн. в якості відшкодування заподіяної моральної шкоди.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно частини 2 статті 257 КАС України.

З матеріалів адміністративного позову порушень строків, передбачених статтею 122 КАС України, не вбачається.

Разом з тим, у прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено до суду клопотання про розгляд справи у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Вирішуючи зазначене клопотання позивача, суд доходить до висновку про його необґрунтованість, з урахуванням такого.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частина 6 статті 12 КАС України передбачає перелік справ, які для цілей цього Кодексу є справами незначної складності.

Зокрема, пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України передбачено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом спору у цій справі є позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідачів та стягнення з останніх на користь позивача моральної шкоди.

Відповідно до ч.6 ст.262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно із приписами ч.3 ст.257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1)значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Такий правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 14.05.2019 у справі №522/7636/14-ц.

Крім іншого, практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v. Germani» заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду, після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. З рештою, у певних випадках, влада має брати до уваги міркування ефективності і економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, питання права не ставлять особливої складності, та обставини, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд відзначає, що клопотання позивача не містить жодного обґрунтування необхідності розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників у цій справі та з метою недопущення порушення розумних строків розгляду справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи №160/15925/20 в порядку загального позовного провадження із повідомленням сторін.

З урахуванням означеного, клопотання позивача про розгляд справи у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження з викликом сторін є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню судом.

Керуючись ст. ст. 12, 80, 171, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/15925/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною, стягнення моральної шкоди.

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження з викликом сторін відмовити.

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Царіковою О.В..

Встановити відповідачам строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів, а також зобов`язати відповідачів надати до суду разом із відзивом на позов документи, що підтверджують надання відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов, а також зобов`язати позивача надати до суду разом із відповіддю на відзив документи, що підтверджують надання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи

Встановити відповідачам строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, а також зобов`язати відповідачів надати до суду разом із запереченням на відповідь на відзив документи, що підтверджують надання заперечень на відповідь на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати учасникам справи.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Царікова