Справа № 320/3842/20
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3842/20
02 грудня 2020 року м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого: Бєлової Л.В.
суддів: Безименної Н.В.,
за участю секретаря судового засідання: Лещенко В.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року (повний текст складено 10 липня 2020 року) у справі за адміністративним позовом Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
У травні 2020 року позивач, Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 07 липня 2020 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи та порушено норми процесуального права.

Відповідно до частини першої ст. 324 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Відповідно до частин першої, другої ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (ч. 5 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України).

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено апеляційним судом під час розгляду справи № 320/3842/20, Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» є державним комерційним підприємством цивільної авіації, яке засноване на державній власності та входить до сфери управління Міністерства інфраструктури України.

Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» в силу положень Закону України № 185-V від 21 вересня 2006 року «Про управління об`єктами державної власності» зобов`язане спрямовувати частину чистого прибутку (доходу) до Державного бюджету України у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2018 року № 259, яка набрала чинності 13 квітня 2018 року, було встановлено, що частина чистого прибутку (доходу), що відраховується державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету за відповідний період, визначається у розмірі 40 відсотків за умови спрямування 35 відсотків чистого прибутку (доходу) на виконання міжнародних зобов`язань та здійснення капітальних інвестицій. Використання 35 відсотків чистого прибутку (доходу) підлягає обов`язковому щорічному державному фінансовому аудиту.

В подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 24 квітня 2019 року № 363 (далі - Постанова № 363), яка набрала чинності 27 квітня 2019 року, внесено зміни до пункту 1 Порядку № 138, замінивши в абзаці першому слова і цифри «у розмірі 75 відсотків» словами і цифрами «за результатами фінансово-господарської діяльності починаючи з 1 січня 2019 року у розмірі 90 відсотків для підприємств, обсяг чистого прибутку яких фактично у відповідному звітному періоді становить більше 50000 тис. гривень, і 50 відсотків - інших підприємств».

Також, постановою Кабінету Міністрів України № 363 визнано такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2018 року № 259.

Таким чином, з 27 квітня 2019 року - дати набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України № 363, частина чистого прибутку (доходу), що відраховується державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету за відповідний період, була суттєво збільшена та визначена Кабінетом Міністрів України на рівні 90%.

В той же час, згідно з абзацами першим, другим частини другої статті 75 Господарського кодексу України, основним плановим документом державного комерційного підприємства є фінансовий план, відповідно до якого підприємство отримує доходи і здійснює видатки, визначає обсяг та спрямування коштів для виконання своїх функцій протягом року відповідно до установчих документів.

Фінансовий план підлягає затвердженню до 1 вересня року, що передує плановому, якщо інше не передбачено законом: підприємств, що є суб`єктами природних монополій, та підприємств, плановий розрахунковий обсяг чистого прибутку яких перевищує 50 мільйонів гривень, - Кабінетом Міністрів України; інших підприємств - органами, до сфери управління яких вони належать.

Відповідно до частини четвертої статті 75 Господарського кодексу України, форма та методичні рекомендації по розробці фінансового плану затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері економічного розвитку.

Згідно з частиною дев`ятою статті 75 Господарського кодексу України, розподіл прибутку (доходу) державних комерційних підприємств здійснюється відповідно до затвердженого фінансового плану з урахуванням вимог цього Кодексу та інших законів.

Частиною 10 вищезазначеної статті Господарського кодексу України передбачено, що в фінансовому плані затверджуються суми коштів, які направляються державі як власнику і зараховуються до Державного бюджету України.

Таким чином, частина чистого прибутку (доходу), що відраховується державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету за відповідний період встановлюється Кабінетом Міністрів України та визначається і затверджується у фінансовому плані підприємства.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 994-р від 12 грудня 2018 року «Про затвердження фінансового плану державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік» затверджено фінансовий план Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік (т. 1, а.с. 60-78).

Відповідний фінансовий план Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік розміщено на офіційному веб-сайті уповноваженого органу управління Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» - Міністерства інфраструктури України (https://mtu.gov.ua/news/30530.html).

Згідно з вищевказаним Фінансовим планом (код рядка 2011 та код рядка 1200), затверджено відрахування за підсумками 2019 року 40% чистого прибутку Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету. При цьому, 35% чистого прибутку згідно з Фінансовим планом позивача на 2019 рік мають бути спрямовані на виконання міжнародних зобов`язань та здійснення капітальних інвестицій підприємства.

Таким чином, вищевказані відсотки відрахувань, передбачені Фінансовим планом позивача на 2019 рік, повністю відповідали положенням чинної на момент затвердження відповідного Фінансового плану постанови Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2018 року № 259, якою було передбачено відрахування державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету частини чистого прибутку у розмірі 40 відсотків за умови спрямування 35 відсотків на виконання міжнародних зобов`язань та здійснення капітальних інвестицій.

В той же час, як уже було зазначено колегією суддів, в подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 24 квітня 2019 року № 363, частина чистого прибутку (доходу), що відраховується державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету за відповідний період, була суттєво збільшена та визначена Кабінетом Міністрів України на рівні 90%.

Відтак, прийняття Кабінетом Міністрів України постанови № 363 збільшення частини чистого прибутку (доходу), що відраховується державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету очевидно потребувало коригування Фінансового плану підприємства на 2019 рік, оскільки останній передбачав відрахування в розмірі 40% до державного бюджету та 35% на виконання міжнародних зобов`язань та здійснення капітальних інвестицій підприємства, як це було встановлено попередньою постановою Кабінету Міністрів України № 259.

Процедура складання, затвердження (погодження) та контролю виконання фінансового плану державного комерційного та казенного підприємства, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) прямо чи опосередковано належить державі, визначена Порядком складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02 березня 2015 року № 205 (далі - Порядок № 205).

Питання щодо внесення змін до фінансового плану врегульовано пунктами 8, 9 Порядку № 205.

Зміни до затвердженого фінансового плану підприємства можуть уноситись не більше двох разів протягом календарного року.

Зміни до фінансового плану підприємства не можуть уноситись у періоди, календарний строк яких закінчився.

Обов`язковому перегляду підлягають фінансові плани підприємств, які запланували чистого прибутку менше ніж 50 мільйонів гривень, але за результатами останнього звітного періоду (рік, квартал) фактично отримали та/або за прогнозними розрахунками мають отримати чистого прибутку 50 мільйонів гривень і більше.

Суб`єкти управління після прийняття рішення щодо внесення змін до фінансового плану підприємства подають зведені показники фінансових планів з урахуванням унесених змін до Мінекономрозвитку, Мінфіну і ДФС згідно з вимогами, передбаченими пунктом 5 цього Порядку, із зазначенням підстав унесення змін.

Суб`єкти управління, до сфери управління яких належать підприємства, що є суб`єктами природних монополій на загальнодержавних ринках, та підприємства, плановий розрахунковий обсяг чистого прибутку яких перевищує 50 мільйонів гривень, подають завізований проект рішення Кабінету Міністрів України разом з проектом зміненого фінансового плану таких підприємств на погодження до Мінекономрозвитку і Мінфіну, а підприємства, суб`єктом управління яких є Кабінет Міністрів України,- до Мінекономрозвитку згідно з пунктом 6 цього Порядку.

Проект рішення Кабінету Міністрів України погоджується згідно з пунктом 7 цього Порядку. На проекті фінансового плану підприємства ставиться відмітка «Змінений» та зазначається дата його затвердження або погодження.

Також, пунктом 10 Порядку № 205 визначено, що контроль за своєчасним складанням фінансових планів підприємств та виконанням показників затверджених фінансових планів підприємств здійснюють суб`єкти управління.

Так, колегія суддів звертає увагу, що Порядок № 205 не визначає ані права, ані обов`язку самого підприємства ініціювати питання щодо внесення змін до затвердженого фінансового плану.

Приписи Порядку № 205 чітко регламентують, що ініціатором внесення змін до затвердженого фінансового плану може бути виключно суб`єкт управління, яким у межах спірних правовідносин є Міністерство інфраструктури України.

Міністерство інфраструктури України (Мінінфраструктури) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України (пункт 1 Положення про Міністерство інфраструктури України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2015 року № 460).

Відповідно до абзацу першого пункту 9 Положення № 460, Мінінфраструктури очолює Міністр, який призначається на посаду за поданням Прем`єр-міністра України і звільняється з посади Верховною Радою України.

Перелік обов`язків та повноважень Міністра інфраструктури України визначено пунктом 10 вищевказаногол Положення, серед яких, зокрема, спрямування і координація здійснення іншими центральними органами виконавчої влади заходів з питань, що належать до компетенції Мінінфраструктури; визначення пріоритетів роботи Мінінфраструктури та шляхів виконання покладених на нього завдань, затвердження планів роботи Міністерства, звітів про їх виконання; представлення Мінінфраструктури у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами та організаціями в Україні та за її межами; скликання і проведення наради з питань, що належать до його компетенції; призначення на посади за погодженням з головами місцевих держадміністрацій та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Мінінфраструктури, укладення (переукладання, продовження) та розірвання відповідно до законодавства з ними контрактів; здійснення інших повноважень, визначених законом.

Відповідно до частини третьої статті 3 Закону України № 794-VII від 27 лютого 2014 року «Про Кабінет Міністрів України» (далі - Закон 794-VII), Кабінет Міністрів України є колегіальним органом. Кабінет Міністрів України приймає рішення після обговорення питань на його засіданнях.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України № 794-VII, до складу Кабінету Міністрів України входять Прем`єр-міністр України, Перший віце-прем`єр-міністр України, віце-прем`єр-міністри та міністри України.

Відповідно до частин першої-третьої статті 49 Закону № 794-VII, Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти - постанови і розпорядження.

Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України. Акти Кабінету Міністрів України з організаційно-розпорядчих та інших поточних питань видаються у формі розпоряджень Кабінету Міністрів України.

Постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України приймаються на засіданнях Кабінету Міністрів України шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу Кабінету Міністрів України, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону. Якщо проект рішення отримав підтримку рівно половини посадового складу Кабінету Міністрів України і за цей проект проголосував Прем`єр-міністр України, рішення вважається прийнятим (частина перша статті 51 Закону № 794-VII).

З системного аналізу вищенаведених законодавчих положень, колегія суддів наголошує, що Міністерство інфраструктури України та особисто Міністр інфраструктури України як член Кабінету Міністрів України не міг не бути обізнаним із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови № 363 від 24 квітня 2019 року, якою було підвищено відсоток відрахування державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до державного бюджету частини чистого прибутку до рівня 90%, на заміну 40% до державного бюджету та 35% на міжнародні зобов`язання й інвестиції.

Більше того, в матеріалах справи наявний лист Офісу великих платників податків ДПС від 26 вересня 2019 року № 325/9/28-10-44-05-09 адресований особисто Міністру інфраструктури України В.А. Криклію, в якому Офіс великих платників податків ДПС повідомляє Мініфраструктури про те, що фінансовим планом ДП «МА «Бориспіль» на 2019 рік встановлено розмір відрахувань частини чистого прибутку (доходу) у розмірі 40% від прибутку підприємства, та просить Мініфраструктури переглянути фінансовий план ДП «МА «Бориспіль» в частині збільшення суми коштів для відрахування частини чистого прибутку (доходу) та посприяти у забезпеченні повноти декларування та сплати частини чистого прибутку (доходу) у відповідності з нормативами Постанови № 363 (т. 1, а.с. 90-91).

Вищевказаним листом вкотре підтверджується обізнаність Міністра інфраструктури України В.А. Криклія з необхідністю внесення змін до фінансового плану ДП «МА «Бориспіль» в частині збільшення суми коштів для відрахування частини чистого прибутку (доходу) у відповідності з нормативами Постанови № 363.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що листом № 36716/0/7-19 від 01 жовтня 2019 року Мінінфраструктури всього лиш переадресувало вищевказаний лист Офісу великих платників податків ДПС від 26 вересня 2019 року № 325/9/28-10-44-05-09 до ДП «МА «Бориспіль», незважаючи на положення Порядку № 205, якими передбачено, що саме суб`єкт управління - Мінінфраструктури може ініціювати внесення змін до фінансового плану.

У відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача Приходько Я.М. підтвердив, що зміни до фінансового плану Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік з метою приведення у відповідність останнього до положень постанови Кабінету Міністрів України № 363 від 24 квітня 2019 року, так і не були ініційовані суб`єктом управління позивача Мінінфраструктури.

Вищевказане свідчить про відверте ігнорування та свідоме ухилення Міністерством інфраструктури України та особисто Міністром інфраструктури України В.А. Криклієм від необхідності ініціювання внесення змін до фінансового плану Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік з метою реалізації положень постанови Кабінету Міністрів України № 363 від 24 квітня 2019 року.

Так, очевидним є те, що прийняття постанови Кабінету Міністрів України № 363 від 24 квітня 2019 року було здійснено з метою збільшення надходжень до Державного бюджету України.

В той же час, апеляційний суд наголошує, що відсутність змін до фінансового плану Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на 2019 рік для приведення такого фінансового плану у відповідність до постанови Кабінету Міністрів України № 363 від 24 квітня 2019 року та збільшення суми частини чистого прибутку, яка підлягає відрахуванню, спричинила недоотримання Державним бюджетом України частини чистого прибутку Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» лише тільки за IV квартал 2019 року у сумі 74 975 775 грн.

Враховуючи, що ініціатором внесення змін до затвердженого фінансового плану може бути виключно суб`єкт управління, яким у межах спірних правовідносин є Міністерство інфраструктури України, а також те, що Міністр інфраструктури України В.А. Криклій як член Кабінету Міністрів України та очільник Мінінфраструктури, були обізнані з необхідністю коригування фінансового плану Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» в частині збільшення суми коштів для відрахування частини чистого прибутку (доходу) та забезпечення повноти декларування та сплати частини чистого прибутку (доходу) у відповідності з нормативами Постанови № 363, однак не вчинили жодних дій для внесення відповідних змін, свідчить про неналежне та безвідповідальне виконання повноважень, що призвело до недоотримання Державним бюджетом України значних коштів.

Таким чином, враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає за необхідне довести до відома Кабінету Міністрів України, особисто Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича, Міністра інфраструктури України Криклія Владислава Артуровича про виявлені судом обставини для вжиття належних заходів реагування.

Керуючись статтями 241, 242, 243, 246, 249, 324, 325, 329, 331 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Довести до відома Кабінету Міністрів України, особисто Прем`єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича, Міністра інфраструктури України Криклія Владислава Артуровича про виявлені судом обставини для вжиття відповідних заходів реагування.

Про результати розгляду окремої ухвали та вжиті заходи письмово проінформувати Шостий апеляційний адміністративний суд у місячний термін з дня отримання окремої ухвали.

Попередити, що невиконання окремої ухвали є підставою для застосування до порушника адміністративної відповідальності відповідно до частини першої статті 185-6 КУпАП, або кримінальної відповідальності відповідно до статті 382 КК України.

Окрема ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, та може бути оскаржена особами, яких вона стосується безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлено 04.12.2020 року.

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

А.Ю. Кучма