Справа № 9901/378/20
Суддя: Гусак М.Б.
Дата ухвалення: 2020-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 грудня 2020 року

Київ

справа №9901/378/20

адміністративне провадження №П/9901/378/20

Cуддя Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Гусак М.Б., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправними дій та бездіяльності, скасування рішення та відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

27 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду, як суду першої інстанції, адміністративний позов, в якому просив: визнати протиправною бездіяльність Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя (далі - ВРП) щодо порушення строку здійснення дисциплінарного провадження; визнати протиправними дії члена Третьої Дисциплінарної палати ВРП Гречківського П. М. щодо складання висновку від 20 жовтня 2020 року; визнати протиправною та скасувати ухвалу ВРП від 4 листопада 2020 року № 3019/3дп/15-20 у частині відмови у відкритті дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_2 ; відшкодувати за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 75000,00 грн моральної шкоди.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з пунктами 3, 4 частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У частині четвертій статті 22 КАС України визначено зокрема, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя визначені у статті 266 КАС України.

За змістом пункту 2 частини першої статті 266 цього Кодексу правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Вирішуючи питання щодо прийняття позовної заяви та відкриття провадженняё Верховний Суд виходить із такого.

Відповідно до частин першої та п`ятої статті 35 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1798-VIII «Про Вищу раду правосуддя» рішення Вищої ради правосуддя може бути оскаржене до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення; рішення Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя може бути оскаржено до Вищої ради правосуддя.

При цьому частиною другою статті 45 цього Закону передбачено, що рішення про відмову у відкритті дисциплінарної справи ухвалюється Дисциплінарною палатою та оскарженню не підлягає.

Таким чином, положеннями Закону «Про Вищу раду правосуддя» не передбачено можливості оскарження рішення Дисциплінарної палати про відмову у відкритті дисциплінарної справи.

Аналогічно не можуть у такому випадку оскаржуватися і дії члена Третьої Дисциплінарної палати ВРП Гречківського П. М. щодо складання висновку від 20 жовтня 2020 року, за змістом якого у скарзі ОСОБА_1 відсутні відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_2 .

Ураховуючи наведене, позов ОСОБА_1 у частині позовних вимог, які стосуються оскарження рішення Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 4 листопада 2020 року № 3019/3дп/15-20 у зазначеній вище частині, а також у частині оскарження дій члена Третьої Дисциплінарної палати ВРП Гречківського П. М. щодо складання висновку від 20 жовтня 2020 року, не підлягає розгляду судом.

Відповідно до частини шостої статті 170 КАС України у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Проте, оскільки розгляд такого спору перебуває поза межами не лише юрисдикції адміністративних судів, а й не належить до юрисдикції жодного іншого суду, підстав для роз`яснення позивачеві до суду якої юрисдикції належить його вирішення немає.

Щодо позову ОСОБА_1 у частині вимог про визнання протиправною бездіяльності Третьої Дисциплінарної палати ВРП щодо порушення строку здійснення дисциплінарного провадження та відшкодування за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 75000,00 грн моральної шкоди, то позовна заява в цій частині підлягає залишенню без руху на підставі частини першої статті 169 КАС.

Згідно з положеннями частини першої цієї статті підставою для залишення без руху позовної заяви є подання заяви без додержання вимог, зокрема встановлених статтею 160 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 3, 9 частини п`ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються: ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Оскаржуючи як протиправну бездіяльність, яка полягає, на думку позивача, у порушенні Третьою Дисциплінарною палатою ВРП строку здійснення дисциплінарного провадження, ОСОБА_1 не мотивує змісту такої вимоги.

Так, пунктами 3, 4 частини першої статті 5 КАС України способами судового захисту визначено, зокрема: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Тобто від обрання предмета оскарження залежать як правові наслідки, які може застосувати суд у разі задоволення позову, так і предмет доказування.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити предмет позову та обґрунтувати в чому полягає порушення його прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, у порушення вимог пункту 3 частини п`ятої статті 160 КАС, заявляючи вимогу про відшкодування моральної шкоди, позивач не наводить обґрунтований розрахунок суми, що стягується, а також не зазначає якими саме оскаржуваними діями йому завдано такої шкоди.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, потягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 19, 22, 169, 170, 248, 256, 266 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя у частині визнання: протиправною та скасування ухвали Третьої Дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 4 листопада 2020 року № 3019/3дп/15-20 (у частині відмови у відкритті дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_2 ); протиправними дії члена Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Гречківського Павла Миколайовича щодо складання висновку від 20 жовтня 2020 року.

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя щодо порушення строку здійснення дисциплінарного провадження та відшкодування за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 75000,00 грн моральної шкоди залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у цій ухвалі. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті в установлений строк, вона буде повернута.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку, в разі залишення її без змін, або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала в іншій частині набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. Б. Гусак