Справа № 280/6174/19
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 грудня 2020 року м. Дніпросправа № 280/6174/19
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Бишевської Н.А. (доповідач),

суддів: Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження

апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго»

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2020 року

у справі №280/6174/19

за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго»

до Офісу великих платників податків ДФС, Офісу великих платників податків ДПС

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

12.12.2019 року Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» звернулось до суду з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків ДФС, Офісу великих платників податків ДПС, в якому позивач просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 10.07.2019 в частині суми 130 000,00 грн.

В обґрунтування позову зазначив, що неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань з податку на прибуток відбулось не з вини ПАТ Запоріжжяобленерго, що виключає протиправність діянь останнього, та як наслідок, притягнення його до відповідальності. Несвоєчасна сплата позивачем узгоджених грошових зобов`язань обумовлена об`єктивними обставинами, які знаходились поза межами впливу ПАТ Запоріжжяобленерго, а відтак відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Судом зазначено, що позивач самостійно визначив податкові зобов`язання з податку на прибуток шляхом подання податкової декларації від 04.05.2017 р. № . Доказів своєчасного та у повному обсязі сплати податкових зобов`язань, позивачем не надано, з огляду на що суд не знайшов підстав для скасування застосованої по позивача штрафної санкції.

Не погодившись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про задоволення позову у повному обсязі. Доводи апеляційної скарги фактично обґрунтовані підставами позову. Крім того, позивач зазначає, що відповідно до поданих декларацій та згідно норм ПК України платником податків за вказаною статтею податку сума зобов`язання розраховується самостійно (а не контролюючим органом) - до вказаних правовідносин норма ст. 102.1 ст. 102 ПК України щодо права контролюючого органу проводити камеральну перевірку в зазначенні статтею строки не підлягає застосуванню. А відтак, повинна застосовуватись норма ст. 76.3 ст. 76 ПК України, згідно з якою камеральну перевірку щодо своєчасності сплати податкового зобов`язання за поданою декларацією відповідач мав провести у 30-ти денний строк після граничного строку сплати податкових зобов`язань тобто у 30-ти денний строк після граничного строку сплати податкових зобов`язань до 19.06.2017 року.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та із матеріалів справи слідує, що Офісом великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку ПАТ Запоріжжяобленерго з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на прибуток, за результатами якої складено Акт №497/28-10-47-09/00130926 від 11.06.2019 року.

У висновку Акту зазначено про порушення позивачем п.57.1 та 57.3 ст.57, п.200.2 ст.200, п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України, а саме - несвоєчасна сплата узгоджених податкових зобов`язань з податку на прибуток згідно податкових повідомлень-рішень від 02.11.2007 № 000010805/3 від 20.10.2010 № /1 податкової декларації з податку на прибуток від 04.05.2017 № з затримкою більше 30 календарних днів у сумі 7163774,27 грн.

На підставі вказаного Акту та встановлених порушень відповідачем 10.07.2019 прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким до позивача за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на прибуток у сумі 7163774,27 грн. застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 1432754,86 грн.

Вважаючи прийняте відповідачем рішення протиправним, позивач звернувся до суду із позовом про його скасування в частині суми 130 000,00 грн.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що приймаючи оскаржене рішення відповідач діяв у спосіб, передбачений законодавством України, ураховуючи наявність у діях позивача складу податкового правопорушення, яке фактично не заперечувалось останнім.

З таким висновком погоджується колегія суддів апеляційного адміністративного суду та з цього приводу зазначає про таке.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує суми самостійно визначеного грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Отже, передумовою нарахування штрафних санкцій з підстав, визначених пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, є несплата платником податків суми узгодженого податкового зобов`язання у встановлені законом строки.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно приписів п. 109.2 ст. 109 ПК України, вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що штрафні санкції за порушення строків сплати узгоджених податкових зобов`язань є податковим правопорушенням, за яким відповідальність застосовується до платника податку, який допустив протиправну бездіяльність, внаслідок чого несвоєчасно виконав свій обов`язок зі сплати податку.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, позивачем не надано до суду доказів своєчасного та у повному обсязі сплати податкових зобов`язань з податку на прибуток та/або погашення податкового боргу з цього податку за спірний період, що свідчить про наявність підстав у контролюючого органу для застосування штрафних санкцій визначених ст. 126 ПК України.

Позивач допущеного порушення не заперечує, проте вважає, що перевірку щодо своєчасності сплати податкового зобов`язання за поданою декларацією відповідач мав провести у 30-ти денний строк після граничного строку сплати податкових зобов`язань тобто у 30-ти денний строк після граничного строку сплати податкових зобов`язань до 19.06.2017 року, у зв`язку з чим не повинно створювати будь-яких наслідків такої перевірки.

Суд апеляційної інстанції вважає такі доводи позивача необґрунтованими та з цього приводу зазначає, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.

При цьому, будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності.

У зв`язку з набранням чинності з 01 січня 2017 року змін до Податкового кодексу України (Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року №1797-VIII), зокрема і до ст. 75, предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, в тому числі і з податку на прибуток.

Таким чином, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу.

Камеральна перевірка своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України, а саме не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Таким чином, у спірних правовідносинах контролюючий орган мав право проводити камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України, а саме не пізніше закінчення 1095 дня, з дня подання декларації позивачем, а відповідно і застосовувати відповідальність до позивача виключно в межах перевіреного періоду, тобто з урахування строків давності.

Аналогічний правовий висновок про застосування норм матеріального права викладено в постанові Верховного Суду від 19.02.2020 року в адміністративній справі №823/457/18, що враховано судом в порядку ст. 242 КАС України.

За викладених обставин, висновок суду першої інстанції про необґрунтованість позову відповідає фактичним обставинам справи, а усі мотиви, що викладені позивачем у апеляційній скарзі не виключають його вину у вчиненні податкового правопорушення, передбаченого статтею 126 ПК України, з огляду на що, підстав для задоволення апеляційної скарги, на переконання судової колегії, не встановлено.

На підставі викладеного, Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2020 року у справі №280/6174/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко