Справа № 335/13726/19
Суддя: Воробйов А. В.
Дата ухвалення: 2020-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря судового засідання Барсукової В.В. розглянувши адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік Сергія Вікторовича, Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік С.В., Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначено, що 29.10.2019 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новіком С.В. складено протокол про адміністративне правопорушення №010311 відносно ОСОБА_1 .. На підставі зазначеного протоколу, 28.11.2019 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новіком С.В. винесено постанову № 001391/01/02 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП та на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 765 грн..

Вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, а при розгляді справи інспектором були допущені порушення його прав, передбачених КУпАП та Конституцією України. З наведених підстав просив задовольнити позов, визнати дії старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік С.В. щодо складання постанови про адміністративне стягнення №001391/01/02 від 28.11.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.188-5 КУпАП, протиправними, а зазначену постанову про адміністративне стягнення №001391/01/02 від 28.11.2019 року - скасувати.

Ухвалою судді від 11.12.2019 року прийнято до розгляду адміністративний позов, відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.

Згідно вищезазначеної ухвали суду від 11.12.2020 відповідачам встановлено п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам статті 162 КАС України, разом із усіма письмовими та електронними доказами (які можливо доставити до суду), висновками експертів і заявами свідків на його обґрунтування. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Вказана ухвала отримана представником відповідачами 10.01.2020 року, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення ухвали суду.

Таким чином, кінцевий термін для подані відзиву на позовну заяву сплив 16.01.2020 року.

15.04.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву , в якому відповідач старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік С.В. в задоволенні позовних вимог просить відмовити у повному обсязі.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що у встановлений строк відповідачем не надано до суду відзив на позовну заяву та не зазначено про поважність причин пропуску такого строку, суд вважає за доцільне вирішити справу за наявними у ній матеріалами без врахування поданого відзиву.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції у Запорізькій області правом на подання відзиву не скористався.

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Відповідач старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік С.В. позов не визнав. Суду пояснив, позов є безпідставним, ОСОБА_1 правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-5 КУпАП, тому в задоволенні позову просить відмовити повністю.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції у Запорізькій області в судове засідання не з`явився. Суду надав заяву про розгляд справи за його відсутністю Вважає позов безпідставним, у зв`язку з чим просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши доводи осіб, які брали участь у справі, дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши докази, які в ній містяться, у сукупності, суд доходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до ст. 288 КУпАП, постанову про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у районний суд у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим кодексом.

Судом встановлено, що 29.10.2019 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новіком С.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення № 010311 за ст. 185-5 КУпАП відносно ОСОБА_1 ..

Згідно вказаного протоколу, 29.10.2019 об 11-00 год. голова СФГ «ЛІДЕР» ОСОБА_1 не допустив посадових осіб Державної екологічної інспекції Запорізької області до проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства СФГ «ЛІДЕР» що є порушенням ст. 11, 12 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Як зазначено у протоколі, голова СФГ «ЛІДЕР» ОСОБА_1 від надання письмових пояснень та отримання протоколу відмовився. Додатки до протоколу не зазначені.

Також в протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 09-00 годині 15.11.2010 року в приміщенні Державної екологічної інспекції у Запорізькій області за адресом м. Запоріжжя, вул. Незалежної України,72а.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 001391/01/02 від 28.11.2019 року за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 29.10.2019 року № 010311, голову СФГ «ЛІДЕР» ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн.

Вирішуючи питання щодо правомірності дій відповідача при винесенні оскаржуваної постанови та наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 7 КАС України, суд вирішує справи відповідно до Конституції України та Законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідними органами на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та Законами України.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачяться на її користь.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Провадження у справі про адміністративні правопорушення здійснюється у порядку, передбаченому КУпАП та Інструкцією з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення (затверджено Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 року №264), далі - «Інструкція». Однак при розгляді справи відповідач допустив порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення позивача до адміністративної відповідальності, про що свідчать наступні факти та обставини.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст.245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до висновків, викладених у рішенні Конституційного Суду України від 26.05.2015 року, складання протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд уповноваженим органом (посадовою особою) справи про таке правопорушення належать до різних стадій адміністративного провадження. Адміністративне правопорушення, передбачено ст.188-5 КУпАП, не належить до категорії справ, в яких стягнення накладаються на місці їх вчинення.

Виходячи з аналізу оскаржуваної постанови, розгляд справи носив формальний характер, будь-якої підготовки до розгляду справи не було, як і не було дослідження жодних доказів вчинення адміністративного правопорушення, чим порушено вимоги статей 278, 279 КУпАП.

Вказані порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності є суттєвими, оскільки фактично обмежили позивача в часі підготовки до розгляду справи, захищати свої права та інтереси, користуватися професійною правничою допомогою, безпосередньо приймати участь у розгляді справи тощо.

Протокол про адміністративне правопорушення та постанова про накладення адміністративного стягнення винесені однією посадовою особою - старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Новіком С.В..

Такі дії державного інспектора свідчать про порушення ним принципу безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений, зокрема, приписами статті 2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміну (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09.01.2013р. заява № 21722/11).

Європейський суд з прав людини, у рішенні "Волков проти України" від 09.01.2013р. (заява № 21722/11) визначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об`єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Водночас, обов`язок інспектора передати (надіслати) протокол про адміністративне правопорушення органу (посадовій особі), уповноваженій розглядати справу про адміністративне правопорушення прямо передбачений п.2.14. Інструкції № 264.

Пунктами 3.1. та 3.2. Інструкції передбачено, що при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду посадова особа Мінприроди обов`язково вирішує питання, визначені статтею 278 КУпАП, зокрема чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Новіком С.В., який безпосередньо склав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , при розгляді справи про правопорушення надавав правову оцінку та перевіряв правильність складення матеріалів справи про правопорушення, які ним же і оформлено, що, на думку суду є неприпустимим та викликає сумніви в його неупередженості.

Спірні правовідносини врегульовано, зокрема, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Статтею 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Щодо посилання позивача на те, що у нього були законні підстави для не допуску посадових осіб Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до проведення планового заходу з державного нагляду (контролю), з підстав відсутність уніфікованої форми акту, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, розробленої відповідно до нових методик, затверджених Постановою КМУ від 10 травня 2018 року № 342, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.

Постановою Кабінету Міністрів України № 342 від 10.05.2018були затверджені нові Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю).

Пунктом 2 вказаної постанови було визнано такою, що втратила чинність Постанову № 752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)».

Згідно п. 4 Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду, затвердженої Кабінету Міністрів України № 342 від 10 травня 2018 року, органи державного нагляду зобов`язані переглядати уніфіковані форми актів у разі внесення змін до нормативно-правових актів, на підставі яких розроблений перелік питань щодо проведення заходу державного нагляду, або прийняття нових нормативно-правових актів у відповідній сфері державного нагляду.

З огляду на зазначене, органи державного нагляду, у тому числі Державна екологічна інспекція України, мали переглянути уніфіковані форми актів, що розроблялися на підставі нечинної наразі Постанови № 752 та привести їх у відповідність до нових Методик.

Так, уніфікована форма акту перевірки має відповідати не лише нормамЗакону України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а й враховувати критерії, встановлені чинним законодавством для визначення ступеню ризику, який має бути враховано контролюючим органом для визначення переліку питань для здійснення планового заходу, що затверджується наказом такого органу.

А отже, застосування акту, форма якого не враховує положення Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), яка затверджена постановою КабінетуМіністрів України№ 342 від 10.05.2018 року, унеможливлює проведення перевірок без затвердження нової уніфікованої форми акту.

Статтею 10 Закону України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), зокрема якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акту, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

З урахуванням зазначеного та виходячи з того, що уніфікована форма акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, розроблена з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України№ 342 від 10.05.2018 року не затверджена, позивач мав визначені Законом України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підстави для не допуску посадових осіб відповідача до проведення перевірки.

Також, суд звертає увагу нате, що при визначенні підстав застосування та розміру адміністративного стягнення у вигляді штрафу відповідачем неправомірно застосовано максимальний розмір санкцій, передбачених статтею 188-5 КУпАП.

Відповідно до ст. 188-5 КУпАП, невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.2 ст.12 Закону України «Про основні засади державного нагляду(контролю)у сфері господарської діяльності», у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

В протоколі про адміністративне порушення, на підставі якого державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Новіком С.В. винесено оскаржену постанову про накладення адміністративного стягнення не зазначено, що позивач раніше притягувався до адміністративної відповідальності.

Однак, постановою №001391 від 28.11.2019 року на позивача накладено адміністративне стягнення в розмірі 765,00 грн., яке відповідає максимальному розміру, передбаченому санкцією статті 188-5 КУпАП України - сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що зазначені порушення відповідачем вимог діючого законодавства при винесенні постанови про накладення адміністративного стягнення року свідчать про її незаконність та про наявність підстав для її скасування.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи, що під час розгляду справи відповідачем не доведено правомірність винесеної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП, суд доходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, необхідність скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 188-5 КУпАП.

Вирішуючи клопотання позивача про стягнення з відповідача Державної екологічної інспекції у Запорізькій області на користь позивача суми витрат на правничу допомогу в розмірі 5 800 грн., суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 ст. 16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до вимог ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Представником Державної екологічної інспекції у Запорізькій області подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги з підстав необґрунтованості та не співмірності із виконаною роботою.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

З приводу заяви про стягнення витрат позивача на професійну правничу допомогу в розмірі 5 800 гривень, надану адвокатом Курдась С.О., суд зазначає, що матеріалами справи встановлено, що з метою одержання правової допомоги щодо ведення справи у Орджонікідзевському районному суді м. Запоріжжя з питань оскарження постанови від 28.11.2019, позивачем було укладено договір про надання правових послуг адвоката від 25.11.2019 з адвокатом Курдась С.О ..

Згідно акту виконаних робіт про надання правової допомоги від 06.12.2019, адвокатом надані послуги, детальний опис яких зазначений у попередньому розрахунку понесених позивачем витрат, на загальну суму 5 800 грн..

Оплата послуг за договором у розмірі 5 800 грн. була здійснена позивачем, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 1 від 06.12.2019 року.

З наведених підстав суд дійшов висновку про підтвердження позивачем судових витрат на правничу допомогу, надану адвокатом Курдась С.О. в сумі 5 800 грн., яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Запорізькій області.

Доводи представника Державної екологічної інспекції у Запорізькій області подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги з підстав необґрунтованості та не співмірності із виконаною роботою, суд відхиляє, так як відповідач не спростував подані позивачем докази щодо понесених витрат на правничу допомогу.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 9, 73-79, 134, 159, 205, 211, 217, 227-228, 241-246, 250, 255, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новік Сергія Вікторовича, Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову № 001391/01/02 від 28.11.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 гривень, винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Новіком Сергієм Вікторовичем.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Стягнути з Державної екологічної інспекції у Запорізькій області (69035 м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 72-а, ) на користь ОСОБА_1 , ( зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Запорізькій області витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 800 (п`ять тисяч вісімсот) гривень.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.В. Воробйов