Справа № 260/2629/20
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2020-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 260/2629/20 пров. № А/857/11931/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Гуляка В.В.,

Ільчишин Н.В.,

з участю секретаря судового засідання Марцинковської О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу приватного виконавця Лукечі Олександра Васильовича на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року (прийняте у м. Ужгороді суддею Скраль Т.В.; складене у повному обсязі 07 вересня 2020 року) в адміністративній справі № 260/2629/20 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Лукечі Олександра Васильовича, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «Прайм Альянс», про визнання неправомірним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просила: визнати неправомірним рішення приватного виконавця Лукечі О.В. № 4313 від 16 липня 2020 року щодо не зняття арешту з рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в AT КБ «Приватбанк»; зобов`язати приватного виконавця Лукечу О.В. зняти арешт із вказаного рахунку.

Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що арешт накладено на рахунок, який використовується виключного для зарахування соціальної допомоги (аліментів на дітей) і порушує її право на розпорядження останніми, що призводить до порушення її конституційних прав.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року позов задоволено.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржив приватний виконавець Лукеча О.В., який вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте за недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; та за неправильного застосування норм матеріального права. Тому просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким в задоволені позовних вимог відмовити.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що ним не накладався арешт на рахунки позивача, а тільки на кошти позивача, які знаходяться на рахунках. При цьому в постанові про накладенні арешту зазначено, шо арешт накладається на кошти, крім коштів на які заборонено накладати арешт. Постанова на примусове виконання направлена до AT КБ «ПриватБанк», а тому саме співробітники банку несуть відповідальність за її виконання і приймають рішення про те, на які кошти клієнта банку заборонено звертати стягнення. Це саме стосується і наявності інформації про спеціальний режим використання рахунку їх клієнта.

Разом з тим, ОСОБА_1 не надано жодних доказів, які б свідчили про те, що вона зверталась до AT КБ ПриватБанк з клопотанням зняти арешт з коштів, що надійшли у вигляді соціальної допомоги на дитину, з посиланням на положення п. 1 постанови про арешт коштів боржника ВП № 62029473 від 13 липня 2020 року

Зазначає, що посилання заявниці на положення ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», як підставу зняття арешту з коштів, є необґрунтованим з огляду на зміст п. 1 постанови про арешт коштів боржника ВП № 62029473 від 13 липня 2020 року та відсутність підтвердження з боку заявниці про те, що її рахунок має спеціальний режим використання.

Товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) Фінансова компанія «Прайм Альянс» подало до суду пояснення в яких вказало, що ОСОБА_1 не виконувала умов кредитного договору, тому у неї утворилася кредитна заборгованість, що призвело до накладення арешту. Наголошує на тому, що приватним виконавцем накладено арешт не на рахунок, а на кошти боржника на рахунках, крім коштів на які заборонено накладати арешт. А тому вважає, що приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень не було допущено порушень норм законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, 17 червня 2014 року між ПАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 укладено договір про надання споживчого кредиту № .

19 березня 2020 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравцов О.О. видав виконавчий напис № 394, яким пропонував звернути стягнення з ОСОБА_1 , яка є боржником за кредитним договором № від 17 червня 2014 року, укладеного з ПАТ «ОТП Банк», право вимоги яким було відступлене на нового кредитора ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та гарантія». Надалі, 29 січня 2019 року між ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» та ТОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» укладено договір факторингу, відповідно до якого ТОВ «ФК «Прайм Альянс» набуло право нового кредитора до позичальника за кредитним договором; сума повної заборгованості складає 7102,88 грн.

07 травня 2020 року ТОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» звернулося до приватного виконавця Лукечі О.В. із заявою про відкриття виконавчого провадження на підставі виконавчого напису № 394 від 19 березня 2020 року.

08 травня 2020 року приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Лукеча О.В. розглянув заяву стягувача про відкриття виконавчого провадження про примусове виконання виконавчого напису № 394, виданого 19 березня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О., та виніс постанови про відкриття виконавчого провадження ВП № 62029473, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження та про стягнення з боржника основної винагороди.

13 липня 2020 року приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Лукеча О.В. прийняв постанову про арешт майна боржника.

15 липня 2020 року позивач звернулася до приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Лукечі О. В. із заявою, в якій просила зняти арешт з рахунку № НОМЕР_1 , який відкрий в AT КБ «Приватбанк» виключно для виплати соціальної допомоги (виплат) на дитину. До заяви додано довідку з АТ КБ «Приватбанк» про рух коштів по цьому рахунку за період з 01.02.2020 по 14.07.2020.

16 липня 2020 року приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області надав відповідь № 4313 на звернення позивача про відмову у знятті арешту з коштів, оскільки арешт може бути знятий тільки за рішенням суду.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернулася до суду з цим адміністративним позовом.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції мотивував це тим, що оскільки у спірній постанові не зазначено суми, на яку накладається арешт, тобто на всі кошти без обмеження, що є порушенням Закону України Про виконавче провадження № 1404-VIII від 02.06.2016 та Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012, оскаржувана постанова державного виконавця про арешт коштів боржника є протиправною та підлягає скасуванню.

Щодо протиправності дій державного виконавця зазначив, що оскільки здійснення дії є процесом реалізації наданих законом функцій суб`єктом владних повноважень і в цій справі правові наслідки для позивача виникають на підставі оскаржуваної постанови державного виконавця про арешт коштів боржника, щодо якої суд вже надав правову оцінку, то в частині позовних вимог про визнання протиправними дій державного виконавця необхідно відмовити.

Проте, колегія суддів апеляційного суду вважає такі висновки суду першої інстанції частково помилковими, виходячи з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016 (далі - Закон № 1404-VIII) встановлено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 18 Закону №1404-VIII виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейська обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Частиною другою статті 48 Закону № 1404-VIII встановленні аналогічні положення щодо заборони звернення стягнення та накладення арешту на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частин другої, третьої статті 52 Закону № 1404-VIII виконавець може звернути стягнення на кошти боржника - юридичної особи, розміщені на його рахунках і на рахунках, відкритих боржником - юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Згідно з вимог статті 56 Закону № 1404-VIII арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі (ч. 3).

У порядку, встановленому цією статтею, виконавець, у провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Такий арешт знімається, якщо протягом п`яти днів з дня його накладення стягувач не звернеться до суду про звернення стягнення на грошові кошти такої особи в порядку, встановленому процесуальним законом (ч. 10).

Пунктом 8 розділу VІІІ Порядок звернення стягнення на майно боржника Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012, визначено, що на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

З аналізу цих норм видно, що приватний виконавець уповноважений накладати арешт на кошти та/або майно боржника при примусовому виконанні відповідного виконавчого документа.

Як підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема, постановою приватного виконавця від 13.07.2020 про арешт коштів боржника виконавцем накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та коштів, які надходять як соціальні виплати, пенсія, стипендія, заробітна плата, що належить боржнику. Також зазначено суму коштів, в межах якої накладено арешт.

Тобто, накладаючи арешт на кошти позивача, приватний виконавець діяв на підставі та в межах своїх повноважень передбачених законом.

Частиною четвертою статті 59 Закону № 1404-VIII передбачено, що виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Що стосується доводів про спеціальний режим використання рахунку колегія суддів вважає, що матеріали справи не містять даних щодо повідомлення відповідача та отримання ним документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом, відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону № 1404-VIII.

Главою 9 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Національного банку України від 21.01.2004 № 22 (далі - Інструкція № 22) передбачено порядок виконання банками заходів щодо арешту коштів на рахунках клієнтів, відповідно до пунктів 9.1, 9.2, 9.3, 9.6 якої виконання банком арешту коштів, що зберігаються на рахунку клієнта, здійснюється за постановою про арешт коштів державного виконавця/приватного виконавця (далі - виконавець), судовим рішенням (у тому числі рішенням, ухвалою, постановою суду) чи ухвалою слідчого судді, суду, постановленою під час здійснення кримінального провадження (далі - документ про арешт коштів).

Банк накладає арешт на кошти, що обліковуються за рахунками, відкритими клієнтами банку, відповідно до нормативно-правових актів Національного банку, що регулюють порядок відкриття та використання рахунків. Арешт на підставі документа про арешт коштів може бути накладений на всі кошти, що є на всіх рахунках клієнта банку, без зазначення конкретної суми, або на суму, що конкретно визначена в цьому документі. Якщо в документі про арешт коштів не зазначений конкретний номер рахунку клієнта, на кошти якого накладений арешт, але обумовлено, що арешт накладено на кошти, що є на всіх рахунках, то для забезпечення суми, визначеної цим документом, арешт залежно від наявної суми накладається на кошти, що обліковуються на всіх рахунках клієнта, які відкриті в банку, або на кошти на одному/кількох рахунку/ах.

Залежно від наявності/відсутності коштів на рахунку клієнта, на кошти якого накладено арешт, банк здійснює такі дії: якщо на рахунку є кошти в сумі, що визначена документом про арешт коштів, то банк арештовує їх на цьому рахунку та продовжує виконання операцій за рахунком клієнта. Документ про арешт коштів банк обліковує на відповідному позабалансовому рахунку; якщо на рахунку клієнта недостатньо визначеної документом про арешт коштів суми коштів, то банк арештовує на цьому рахунку наявну суму коштів, обліковує цей документ на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган/виконавця, який надіслав документ про арешт коштів, про недостатність коштів для його виконання; якщо на рахунку клієнта немає коштів для забезпечення виконання документа про арешт коштів, то банк обліковує його на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган/виконавця, який надіслав документ про арешт коштів, про відсутність коштів для його виконання.

Судом встановлено, що банківська установа на виконання вимог постанови про накладення арешту на кошти боржника, зупинила видаткові операції ОСОБА_1 , що підтверджено листом банку від 13.07.2020 про накладення арешту на рахунок позивача (а.с. 8).

Разом з тим, позивач долучила до матеріалів справи виписку по рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у АТ КБ «Приватбанк» на її ім`я, згідно з якою за період з 01.02.2020 по 14.07.2020 на вказаний рахунок зараховувалась соціальна допомога (виплата) на дитину, проте позивач не надала доказів того, що вказаний рахунок має спеціальний режим використання, і, що на такий не можуть зараховуватись інші кошти, окрім соціальної виплати.

Правовідносини щодо реалізації права розпоряджатися коштами, розміщеними на банківських рахунках за своєю правовою природою є правовідносинами банківського вкладу, до яких застосовуються положення про договір банківського рахунка, визначені частиною 3 статті 1058 Цивільного кодексу України (далі - ЦКУ).

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦКУ за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно пункту 6.7 Інструкції про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, затвердженої постановою Правління Національного банку України 12.11.2003 за № 492, суб`єкт господарювання для здійснення деяких видів виплат (заробітної плати, дивідендів, стипендій, пенсій, соціальної допомоги, повернення надлишково сплачених сум, інших виплат) має право відкрити поточні рахунки фізичним особам, уклавши з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб. У разі не укладення такого договору використовується звичайний поточний рахунок юридичної особи. (п. 6.7)

Пунктом 5.1 Інструкції встановлено, що за поточними рахунками, що відкриваються банками суб`єктам господарювання в національній валюті, здійснюються всі види розрахунково-касових операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства України.

Таким чином, рахунок позивача НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приватбанк» може використовуватись для переказу (отримання) коштів від інших осіб, отримання готівки та виконання інших операцій, доступних в меню банкомата та касах відділень банків, для купівлі товарів та послуг з оплатою через електронні термінали, для здійснення операцій за допомогою інтернет-банкінгу, що скаржником належними та допустимими доказами не спростовано.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що рахунок позивача № НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приватбанк», не має спеціального режиму використання, а тому посилання позивача на те, що кошти на такому рахунку не можуть бути арештованими з підстав зарахування соціальної виплати є безпідставними.

Крім того, колегія суддів зазначає. що приватний виконавець не накладав арешт на цей рахунок позивача, а тому вимоги до нього щодо зняття арешту з цього рахунку є безпідставними.

Проте, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що виконавець відповідно до частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII наділений правом самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що приватний виконавець Лукеча О.В., отримавши від ОСОБА_1 виписку по рахунку № НОМЕР_1 , з якої видно, що на цей рахунок зараховується соціальна допомога, повинен був зняти частково арешт, а саме з коштів, які надходять як соціальні виплати на рахунок боржника у банківській установі. З урахуванням наведеного відмова у знятті арешту з коштів, які надходять ОСОБА_1 як соціальні виплати є протиправною.

Згідно зі статтею 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, через що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям в постанови про часткове задоволення позову.

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу приватного виконавця Лукеча Олександра Васильовича задовольнити частково.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року в адміністративній справі № 260/2629/20 скасувати.

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною відмову приватного виконавця Лукечі Олександра Васильовича щодо зняття арешту з коштів, які надходять ОСОБА_1 як соціальні виплати на рахунок № НОМЕР_1 в AT КБ «Приватбанк».

Зобов`язати приватного виконавця Лукечу Олександра Васильовича зняти частково арешт, накладений ним на кошти ОСОБА_1 , а саме: з коштів які надходять їй на рахунок № НОМЕР_1 в AT КБ «Приватбанк» як соціальні виплати.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
Н. В. Ільчишин
Постанова складена у повному обсязі 04 грудня 2020 року.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду