Справа № 340/5481/20
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2020-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 грудня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/5481/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до

Міської ради міста Кропивницького (25009, м.Кропивницький, вул. Соборна, 7а, )

про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить:

1. визнати протиправною бездіяльність міської ради у :

- не прийнятті рішення (проект №3530 від 18.11.2019) «Про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (біля земельної ділянки з кадастровим №:48:413:0033);

- не прийнятті рішення (проект №4108 від 29.04.2020) «Про передачу ОСОБА_1 безоплатно у власність земельної ділянки між АДРЕСА_2 (біля земельної ділянки з кадастровим №:48:413:0033);

- зобов`язати міську раду міста Кропивницького затвердити ОСОБА_1 проект землеустрою щодо відведення безоплатно земельної ділянки з кадастровим №:48:413:0192 загальною площею 0,1000 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та передати у власність, відповідно підготовленого проекту рішення №4108 «Про передачу ОСОБА_1 безоплатно у власність земельної ділянки між вулицями АДРЕСА_2 (біля земельної ділянки з кадастровим №:48:413:0033).

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Частиною другою статті 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч. 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч. 4 статті 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Частиною 5 статті 94 КАС України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з п. 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Згідно ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (ч. 10 ст. 44 КАС України).

У підпункті 15.16 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України вказано, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Суд звертає увагу, що на цей час Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала. Водночас, суд зазначає, що у суді продовжується тестова робота підсистем та модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, підключення до яких буде здійснюватися поступово, згідно з окремими наказами Державної судової адміністрації України. Зокрема, тестування підсистеми "Електронний суд" у Кіровоградському окружному адміністративному суді здійснюється відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 р. № 628.

При цьому, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (п.п. 15.1 п.1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України).

У позовній заяві зазначено, що документ сформований в системі "Електронний суд" 30.11.2020. Однак, на момент подання позовної заяви Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала, що унеможливлює прийняття позовної заяви в електронній формі.

Зазначена правова позиція щодо необхідності подання документів у паперовій формі до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, викладена також в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14.02.2019 року по справі №9901/43/19 (П/9901/43/19).

Суд бере до уваги, що отримані всіма місцевими та апеляційними адміністративними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему "Електронний суд" мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку, тому відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для тестової роботи її підсистеми "Електронний суд" та відповідно, права особи на подання процесуальних документів через цю підсистему в електронній формі. Разом з тим, це означає лише відсутність підстав для невідкладного повернення позовних заяв, поданих позивачами через систему "Електронний суд".

Натомість, можливість подання позовної заяви через систему "Електронний суд" не нівелює положень КАС України стосовно подання процесуальних документів (зокрема, позовних заяв) до дня початку функціонування ЄСІТС виключно в паперовій формі.

З урахуванням цього суд зазначає, що формування та подання позивачем позовної заяви через систему "Електронний суд" має наслідком її реєстрацію в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" з привласненням єдиного унікального номеру справи, здійснення розподілу справи між суддями та подальшої передачі справи визначеному судді для її розгляду. Отже, метою використання особою системи "Електронний суд" є реєстрація процесуального документа (позовної заяви тощо) та його передача судді для розгляду. У такий спосіб, до того ж, визначається та фіксується дата звернення особи до суду.

У свою чергу, після реєстрації позовної заяви та її передачі для розгляду конкретному судді здійснюється аналіз позовної заяви на предмет її відповідності вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, і виявлення підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом (ст.171 КАС України).

Саме на цій стадії суддя, виявивши, що позовну заяву подано не у паперовій формі, як того вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, а за допомогою системи "Електронний суд", з метою дотримання вимог процесуального закону має надати позивачеві можливість привести подану ним позовну заяву, підписану електронним підписом, у відповідність з вимогами КАС України, тобто подати її в паперовій формі. При цьому правові підстави для невідкладного повернення такої позовної заяви у цей час ще відсутні.

Таким чином, з урахуванням того, що станом на день звернення позивача до суду з цим позовом функціонування ЄСІТС не розпочато, а експлуатація її підсистеми (модуля) "Електронного суду" лише здійснюється в тестовому режимі, згідно з приписами п.п.15.1 п.1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України позовні заяви разом з додатками мають подаватися до суду лише в паперовій формі, оскільки подання позовної заяви до суду з використанням підсистеми "Електронний суд" не відповідає на дату подання заяви вимогам КАС України і унеможливлює їх вирішення судом саме в електронній формі, що узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним нею в ухвалі від 14.02.2019 року у справі № 9901/43/19.

Ураховуючи те, що позовна заява сформована позивачем в системі "Електронний суд", тобто подана не у паперовій формі, суд вважає, що позивач має подати до суду позовну заяву в письмовій формі та її копії, а також надати належним чином засвідчені копії доданих до позовної заяви документів, або вказати про наявність у іншої особи оригіналу письмового доказу, відповідно до кількості учасників справи.

За таких обставин, недоліки позовної заяви мають бути усунені позивачем шляхом подання до суду позовної заяви з додатками до неї у паперовій формі.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет на 2020 рік" від 14.11.2019 року №294-IX, станом на 1 січня 2020 року встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на рівні 2102,00 гривні.

Положеннями частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, який становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто, 840,80 грн.

За правилами статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позову вбачається, що позивач об`єднала у ньому дві позовні вимоги немайнового характеру (бездіяльності щодо неприйняття різних рішень).

Відтак, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у сумі 1681,60 грн. Проте, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., тому останній необхідно доплатити судовий збір у сумі 840,80 грн. та надати відповідні докази до суду.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міської ради міста Кропивницького про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина