Справа № 160/10401/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення,зобов`язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1761161/30720558 від 23.07.2020 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної № 1 від 04.05.2020 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року датою її фактичного подання на реєстрацію.
В обґрунтування позову позивач зазначає, що вважає оскаржуване рішення протиправним, необґрунтованим, складеним з порушенням норм податкового законодавства України, а отже, й таким, що складене з суттєвими порушеннями прав і законних інтересів позивача.
Позивач звертає увагу на те, що для отримання рішення відповідача-2 про реєстрацію накладної, ТОВ «Сілта-Брік» було подано пояснення та копії необхідних документів, якими підтверджується реальність здійснення операції по податковій накладній № 1 від 04.05.2020 року. В свою чергу, на думку позивача, відповіч-2 необґрунтовано та безпідставно відхилив пояснення, не здійснивши реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвалою суду від 07.09.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачам строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову представником відповідача-2 надано на адресу суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
Представник відповідача-2 пояснює, що платником подано до ЄРПН на реєстрацію податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року на загальну суму 100 000,00 грн., у т.ч. ПДВ 16 666,67 грн. з реалізації будівельних матеріалів ТОВ «Сілта-Брік» на підприємство ТОВ «Рубікон-Моноліт». Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає п.п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих позивачем, прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 04.05.2020 року, у зв`язку з відсутністю первинних документів (видаткові накладні та ТТН) на придбання ТМЦ.
Посилаючись на вимоги податкового законодавства України, відповідач-2 просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Позивач, не погоджуючись з доводами відповідача-2, викладеними у відзиві на позовні заяві, надав до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.
Позивач звертає увагу на те, що при поданні позивачем 06.08.2020 року скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, позивачем були додані до скарги копії видаткових накладних та товарно-транспортних накладних на придбання ТМЦ, якими підтверджується придбання позивачем сировини для виробництва товару, реалізованого в подальшому ТОВ «Рубікон-Моноліт» за кодом УКТЗЕД 681011. Проте, це факт було проігноровано відповідачем-1 при прийнятті рішення за результатами розгляду скарги позивача.
Таким чином, позивач зазначає, що ТОВ «Сілта-Брік» було надано всі необхідні документи, які підтверджують реальність здійснення господарської операції за спірною податковою накладною.
Таким чином, позивач вважає, що контролюючий орган не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації вказаної податкової накладної.
Тому, позивач просить задовольнити позов у повному обсязі.
Відповідач-1 правом на надання відзиву на позовну заяву не скористався.
Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними у матеріалах доказами.
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами діяльності позивача, є: 23.69 Виробництво інших виробів із бетону гіпсу та цементу (основний); 23.61 Виготовлення виробів із бетону для будівництва; 23.64 Виробництво сухих будівельних сумішей; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
З матеріалів справи вбачається, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» (постачальник) та ТОВ «Рубікон-Моноліт» (покупець) було укладено договір поставки № 12/13/1 від 13.12.2019 року, відповідно до п. 1.1 якого постачальник передає у зумовлені цим договором строки покупцю у власність облицювальні матеріали постачальника, що надалі іменується «товар», а покупець зобов`язаний прийняти цей товар та сплатити за нього грошову суму на умовах визначеним цим договором та додатками до нього.
Ціна товару встановлюється постачальником та оформлюється у вигляді прайс-листів, які надаються покупцю в друкованому вигляді та електронній версії на вибір покупця. Ціна на товар встановлюється у гривні. Розрахунки за договором здійснюються в національній валюті України. Покупець оплачує придбаний товар з урахуванням цін, знижок, відстрочок та інших умов, передбачених цим договором та його додатками. (п. 2.1 договору).
Загальна сума договору складається з сум окремих поставок, що здійснюються відповідно до окремих замовлень. Остаточний асортимент і кількість товару, узгоджених до постачання партій, визначається шляхом виставляння постачальником рахунків-фактур. На основі кожного замовлення покупцю надаються рахунки-фактури та видаткові накладні, які є підтверджуючими документами для відвантаження та оплати товару (п.2.2 договору).
Кожна поставка здійснюється на основі окремого замовлення покупця, яке погоджується постачальником шляхом виставлення відповідного рахунку (п. 3.1 договору).
Згідно загального правила, поставки здійснюються на базисних умовах постачання EXW (відвантаження зі складу постачальника, м. Дніпро) відповідно до Правил «Інкотермс-2010», якщо інше не буде встановлено сторонами додатково шляхом підписання відповідної додаткової угоди (п. 3.2 договору).
Постачальник зобов`язаний поставити (відвантажити) товар протягом 20 (двадцяти) робочих днів з моменту отримання передплати (п. 3.4 договору).
Покупець зобов`язаний забрати товар протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту готовності партії товару до відвантаження, про що постачальник має сповістити покупця відповідним повідомленням в електронній формі (п. 3.5 договору).
Датою поставки вважається дата відвантаження товару зі складу постачальника покупцю, його представнику, або транспортно-експедиторській фірмі, що оформлюється видатковою накладною, та засвідчується підписом відповідальної особи, якій покупець доручає отримати товар у постачальника (п. 3.8 договору).
Відповідно до п. 4.1 договору оплата за придбаний товар згідно виписаних рахунків-фактур та накладних, має бути обов`язково здійснена до закінчення строку такої оплати згідно умов, встановлених цим договором або додатками до цього договору, які є невід`ємними його частинами.
Порядок оплати 100 % передоплата поставленої (відвантаженої) партії товару на підставі отриманих рахунків-фактур. Сторони можуть погодити інший порядок оплати шляхом підписання відповідно додаткової угоди до договору (п. 4.2 договору).
Відповідно до п. 6.1 договору прийом-передача товару здійснюється уповноваженою особою постачальника і покупцем чи/або його представником чи/або транспортно-експедиційною фірмою, шляхом підписання відповідної видаткової накладної.
До прийому-передачі товару, покупець має сповістити постачальника про особу, уповноважену на отримання товарів на складі постачальника. Така уповноважена особа має представити постачальнику або уповноваженій особі постачальника, оригінал доручення встановленої форми від покупця на отримання товару з вказаними паспортними даними уповноваженої особи та переліком товару, що підлягає передачі (п. 6.3 договору).
Покупець чи/або уповноважена особа повинна прийняти товар за кількістю та засвідчити це власним підписом у супроводжувальних документах, в тому числі видатковій накладній. Після прийому товару усі супроводжувальні документи з відповідними підписами та печатками повинні бути передані постачальнику (п. 6.4 договору).
Постачальник має забезпечити товар комплектом документів: оригінал рахунку-фактури; оригінал видаткової накладної; податкова накладна; копія сертифікату відповідності виробника. В усіх вище названих документах має бути вказаний номер договору, назва покупця та інша інформація, передбачена чинним законодавством (п. 6.5 договору).
Згідно з п. 10.1 договору цей договір набирає чинності з моменту підписання обома сторонами та діє до 31.12.2020 року.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем було виписано рахунок фактуру № 04/03/1 від 03.04.2020 року на суму 365 052,72 грн., в т.ч. ПДВ 60 842,12 грн.
Згідно банківської виписки по рахунку ТОВ «Сілта-Брік» за 04.05.2020 року, ТОВ «Рубікон-Моноліт» 04.05.2020 року було здійснено перерахування грошових коштів ТОВ «Сілта-Брік`у розмірі 100 000,00 грн.
ТОВ «Сілта-Брік» було складено податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року на суму 100 000,00 грн., в т.ч. ПДВ 16 666,67 грн. та направлено її для реєстрації до Єдиного реєстру податкових накладних.
Проте, згідно квитанції від 26.05.2020 року, копія якої міститься в матеріалах справи, вбачається, що відповідно доп. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 04.05.2020 року № 1в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 6810 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Судом встановлено, що позивачем було подано повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 1 від 17.07.2020 року з додатками у кількості 30 штук.
Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 23.07.2020 року № 1761161/30720558 було відмовлено в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з ненаданням платником податків копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити).

В графі «додаткова інформація» зазначено «відсутні видаткові накладні та ТТН на придбання ТМЦ».

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Сілта-Брік» було подано скаргу на рішення від 23.07.2020 року № 1761161/30720558, в якій позивач просив скасувати вказане рішення та зареєструвати податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року.

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.08.2020 року № 42453/30720558/2 залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без змін. Підстава: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись з Рішенням комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, вважаючи його протиправнимта таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України (далі - ПК України)датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, який набрав чинності з 01.02.2020 року (далі Порядок № 1165).

Пунктами 5, 6 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 7, 10, 11 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Так, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Пунктом 25 Порядку №1165 визначено, що комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п. 26 Порядку №1165 Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Як зазначалось судом, за результатами обробки спірних податкових накладних було зупинено їх реєстрацію з підстав того, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 6810 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції.

Так, пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3) визначено про: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Суд зазначає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Суд зазначає, що контролюючим органом виконано підпункт 2 пункту 11 Порядку №1165, зазначивши у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкових накладних, а саме пункт 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Крім вказаного вище, цими ж квитанціями запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Разом з тим, суд зазначає, що контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної позивача не було вказано конкретного переліку документів, яких було б достатньо для прийняття рішення про реєстрацію спірних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказане свідчить, що дії контролюючого органу по складенню квитанції вчинені з недотриманням вимог чинного спеціального законодавства, яке регулює обсяг повноважень контролюючого органу по зупиненню, поданих платниками податків на реєстрацію, податкових накладних.

Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №520), яким визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.2. Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 3 Порядку №520 визначено, що комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно п.4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п.5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно п.6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Пунктом 7 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.п. 9-13 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Разом з тим, у пункті 6 Порядку № 1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

З урахуванням положень наведених норм, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Отже, контролюючий орган має зажадати від платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначена Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 13 грудня 2019 року за № 1245/34216.

Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.

Проте, в порушення наведених вимог законодавства оскаржуване рішення містить лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення (додаток до вказаного Порядку), і підкреслення документів, які, на думку контролюючого органу, позивачем не надано, не містить. Лише в графі «Додаткова інформація» зазначено «відсутні видаткові накладні та ТТН на придбання ТМЦ».

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

При вирішенні справи суд також виходить із того, що спірне рішення Комісії є актом індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 року у справі № 822/1878/18.

Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного суду від 06.03.2018 року у справі № 826/4475/16.

Як зазначалося вище, при зупиненні реєстрації спірної накладної в квитанції контролюючий орган пропонував платнику надати пояснення та копії документів щодо підтвердження саме інформації, зазначеної в ПН/РК.

Судом встановлено, що у штаті позивача наявний персонал для здійснення навантаження/розвантаження товару, а також позивач має на балансі необхідне навантажувальне обладнання, виробниче обладнання для виробництва продукції.

Крім того, на підприємстві позивача розроблені та затверджені норми витрат сировини на кожний вид продукції.

Судом встановлено, що сировину, необхідну для виробництва, поставленого ТОВ «Рубікон-Моноліт», товару, позивач закупив у наступних постачальників: ТОВ «Арівер Груп» за договором № 15/03-18 від 15.03.2018 року (видаткові накладні № 498 від 08.05.2019 року, № 559 від 17.05.2019 року, товарно-транспортні накладні № Р498-1 від 08.05.2019 року, № Р-498-2 від 08.05.2019 року, Р559-1 від 17.05.2019 року, № Р559-2 від 17.05,2019 року), ТОВ «Капітал Дніпро» за договором поставки № 2-04 від 04.02.2019 року(видаткові накладні № КД-0000215 від 02.05.2019 року, № КД-0000247 від 14.05.2019 року, № КД-0000305 від 29.05.2019 року, товарно-транспорті накладні № КД-0000174 від 02.05.2019 року, № КД-0000202 від 14.05.2019 року, №КД-0000229 від 29.05.2019 року, видаткової накладної № КД-0000797 від 10.12.2019 року, товарно-транспортна накладна № КД-0000511 від 10.12.2019 року, видаткові накладні № КД-0000059 від 27.02.2020 року, № КД-0000041 від 28.02.2020 року, товарно-транспортні накладні № КД-0000021 від 21.02.2020 року, № КД-0000075 від 27.02.2020 року, № КД-0000030 від 28.02.2020 року, видаткова накладна № КД-0000055 від 06.03.2020 року, товарно-транспортна накладна № КД-00000049 від 06.03.2020 року);ТОВ «Пігмент-Дніпро» за договором № ПД 30/1 від 10.01.2015 року (видаткова накладна № 378 від 16.05.2019 року, товарно-транспортна накладна № Р378 від 16.05.2019 року, видаткова накладна № 85 від 28.02.2020 року, товарно-транспортна накладна № Р85 від 28.02.2020 року); ТОВ «Промтехснаб» за договором № 100317 від 10.03.2017 року (видаткові накладні № 59 від 03.05.2019 року, № 68 від 15.05.2019 року, № 74 від 24.05.2019 року, товарно-транспортні накладні № 305 від 03.05.2019 року, № 1505 від 15.05.2019 року, № 2405 від 24.05.2019 року); ТОВ «Кентавр К» за договором № К 15/10 від 10.01.2015 року (видаткова накладна № 218 від 24.12.2019 року, товарно-транспортна накладна № Р218 від 24.12.2019 року); ТОВ «Форсаж Сіті» за договором № 16/08-19-С від 16.08.2019 року (видаткові накладні № 694 від 11.12.2019 року, № 702 від 13.12.2019 року, № 785 від 27.12.2019 року, № 786 від 28.12.2019 року, товарно-транспортні накладні № Р694-1 від 11.12.2019 року, № Р702-1 від 13.12.2019 року, № Р785-1 від 27.12.2019 року, № Р786-1 від 28.12.2019 року).

Як встановлено судом та не спростовано відповідачами, що при поданні позивачем 06.08.2020 року скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, позивачем були додані до скарги копії видаткових накладних та товарно-транспортних накладних на придбання ТМЦ, якими підтверджується придбання позивачем сировини для виробництва товару, реалізованого в подальшому ТОВ «Рубікон-Моноліт» за кодом УКТЗЕД 681011. Проте, цей факт було проігноровано відповідачем-1 при прийнятті рішення за результатами розгляду скарги позивача.

Серед іншого, судом також встановлено, що позивач для здійснення своєї виробничої та господарської діяльності використовує електроенергію, газ та воду, на підставі договорів, укладених з ТОВ « Дніпропетровськгаз Збут», ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» та ТОВ «Атолл».

Крім того, на підставі договору оренди нерухомого майна № 16-17 від 31.12.2018 року, позивач орендує нерухоме майно, яке розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Стартова, буд. 3, загальною площею 3264,922 кв.м.

Таким чином, позивач виконав поставку товару ТОВ «Рубікон-Моноліт», правомірно надав покупцю на суму передоплати податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Щодо вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року, суд виходить з наступного.

За приписами підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Суд зазначає, що обов`язок з реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у випадку визнання протиправним та скасування рішень про відмову реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань покладається саме на Державну податкову службу України, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

У відповідності з пунктів 2, 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд в порядку адміністративного судочинства може визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.

Судом враховано, що Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Таким чином, відсутність реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

З огляду на це, правовідносини щодо реєстрації податкових накладних у Єдиному державному реєстрі податкових накладних і, зокрема, щодо безпідставного неприйняття податкових накладних для їх реєстрації, є предметом розгляду в адміністративних судах відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 4204,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 538 від 21.08.2020 року.

Отже, враховуючи задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду, підлягає стягненню з Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань пропорційно по 2102,00 грн. з кожного.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1761161/30720558 від 23.07.2020 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної № 1 від 04.05.2020 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 04.05.2020 року датою її фактичного подання на реєстрацію.

Стягнути з Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» (, адреса: 49041, м. Дніпро, вул. Стартова, буд. 3) судові витрати, що складаються із суми судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Стягнути з Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сілта-Брік» (, адреса: 49041, м. Дніпро, вул. Стартова, буд. 3) судові витрати, що складаються із суми судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 08.12.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька