Справа № 340/4636/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/4636/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ" (далі позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (відповідач - 1) та Державної податкової служби України (відповідач - 2) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 18.08.2020 року №1845691/31773265, №1845690/31773265 та №1845689/31773265 про відмову в реєстрації податкових накладних;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №6 від 29.05.2020 року, №8 від 30.06.2020 року та №9 від 31.07.2020 року;

- стягнути з ГУ ДПС у Кіровоградській області судові витрати по справі (12612 грн. зі сплати судового збору та 20000 грн. витрати на професійну правничу допомогу).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що контролюючим органом безпідставно застосовано до позивача процедуру зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, у якій необґрунтовано відмовив у реєстрації податкових накладних, винісши протиправні рішення, які позивачем оскаржено. При цьому, реєстрація податкових накладних та/або розрахунку коригування за рішення суду належить до повноважень ДПС України.

Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог представник відповідачів у поданому до суду відзиві вказав, що відповідно до рішення про відмову у реєстрації в ЄРПН спірних податкових накладних позивача та протоколу засідання Комісії, позивачем не було надано до податкового органу повного пакету первинних документів щодо податкового кредиту та податкових зобов`язань, а також зберігання і транспортування, навантаження/розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахування наявності певних типових форм та галузевої специфіки, тощо. Відтак, на думку представника відповідачів, дії податкового органу щодо відмови в реєстрації податкових накладних є законними та обґрунтованими (а.с.61-62, 73-74).

Представник позивача подав відповідь на відзив, в якій не погодився з позицією відповідачів.

Заперечення на вказану відповідь на відзив до суду не надходило.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Позивач зареєстрований як юридична особа та здійснює господарську діяльність за такими видами діяльності, зокрема: неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90); надання в оренду інших машин, устаткування та товарів (код КВЕД 77.39).

Відповідачі є суб`єктами владних повноважень, які у спірних правовідносинах реалізують надані їм законом повноваження.

З матеріалів справи встановлено, що позивачу на підставі Договору купівлі-продажу майна від 09.01.2014 р. №55 належить крокуючий екскаватор ЕШ 11/70 (а.с.40-42).

15.08.2018 р. між позивачем (Орендодавець) та ПП "ТЕХ-МАШ" (Орендар) укладено договір №15/08-1 про надання в оренду екскаватора ЕШ 11/70 (а.с.31-35).

31.08.2018 р. Сторонами було підписано Акт прийому-передачі екскаватора (а.с.36).

02.01.2020 р. Сторонами підписано додаткову угоду до Договору №15/08-1, згідно якої орендна плата починаючи з 01 січня 2020 року становить 246000 грн. в тому числі ПДВ 20% в місяць (а.с.43).

По завершенню календарного місяця оренди (травень 2020 р.) позивачем виписало рахунок №29/05 від 29.05.2020 р. та Акт виконаних робіт №29/05 від 29.05.2020 р. на суму 246000 з ПДВ (а.с.37-38).

06.08.2020 р. на розрахунковий рахунок позивача від ПП "ТЕХ-МАШ" надійшли кошти в розмірі 246 000 грн. згідно рахунку №29/05 від 29.05.2020 р. (виписка банку б/№ від 06.08.2020 р.) (а.с.39).

По завершенню календарного місяця оренди (червень 2020 р.) позивачем виписало рахунок №30/06 від 30.06.2020 р. та Акт виконаних робіт № 30/06 від 30.06.2020 р. на суму 246000,00 з ПДВ (а.с.44-45).

10.08.2020 р. на розрахунковий рахунок позивача від ПП "ТЕХ-МАШ" надійшли кошти в розмірі 246 000 грн. згідно рахунку №30/06 від 30.06.2020 р. (виписка банку б/№ від 10.08.2020 р.) (а.с.46).

По завершенню календарного місяця оренди (липень 2020 р.) позивачем виписало рахунок №31/07 від 31.07.2020 р. та Акт виконаних робіт №31/07 від 31.07.2020 р. на суму 246000,00 з ПДВ (а.с.47-48).

11.08.2020 р. на розрахунковий рахунок позивача від ПП "ТЕХ-МАШ" надійшли кошти в розмірі 246 000 грн. згідно рахунку №31/07 від 31.07.2020 р. (виписка банку б/№ від 11.08.2020 р.) (а.с.49).

Так, на дату виникнення податкового зобов`язання за вищевказаними операціями позивачем складено податкові накладні:

- від 29.05.2020 р. №6 на загальну суму 246000 грн., в т.ч. ПДВ 41000 грн. (а.с.17);

- від 30.06.2020 р. №8 на загальну суму 246000 грн., в т.ч. ПДВ 41000 грн. (а.с.22);

- від 31.07.2020 р. №9 на загальну суму 246000 грн., в т.ч. ПДВ 41000 грн. (а.с.29).

Згідно Квитанцій № 1 від 03.06.2020 р., від 03.07.2020 р. та від 05.08.2020 р. податкові накладні були прийнятті, однак їх реєстрацію зупинено (а.с.18, 23, 30).

У квитанціях зазначено, що платник податків, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим йому запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

13.08.2020 р. позивачем направлено повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено (а.с.19-20, 24-25, 27-28).

18.08.2020 р. Комісією ГУ ДПС в Кіровоградській області прийняті рішення за №1845691/31773265, №1845690/31773265 та №1845689/31773265 про відмову у реєстрації в ЄРПН податкових накладних.

Підставою для прийняття рішень визначено не надання платником податків первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні (а.с.16, 21, 26).

Законність таких рішень є предметом спору у даній справі.

При вирішенні спору суд виходить із того, що Податковий кодексу України (далі ПК України) є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Порядок адміністрування податку на додану вартість унормований розділом V ПК України.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 ПК України, об`єктом оподаткування є операції платників податку, зокрема з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

Відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПК України, база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів. До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються, та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). (пункт 201.7 статі 201 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 року затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок №1246).

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку №1246, податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до пунктів 12, 13, 14 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з пунктом 17 Порядку №1246, у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Як вже було зазначено вище, пунктом 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України

На виконання вимог цієї статті, 11.12.2019 року постановою Кабінету Міністрів України № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165).

Так, у пункті 3 Порядку, наведені ознаки безумовної реєстрації, у разі відповідності яким податкових накладних / розрахунків коригування, що подані на реєстрацію в Реєстрі, такі податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку) згідно з пунктом 4 цього Порядку підлягають безумовній реєстрації в Реєстрі.

Натомість, відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку №1165 платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктом 10 Порядку №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Відповідно до пункту 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Аналіз вказаних норм свідчить, що контролюючий орган після надходження податкової накладної до ДПС для реєстрації в ЄРПН, в автоматизованому режимі здійснює її розшифрування та проводить відповідну перевірку, зокрема, щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної через відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або через відповідність відображених у ній операції критеріям ризиковості здійснення операцій. Автоматизований моніторинг відповідності платника податку, яким складено податкову накладну, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку №1156). Автоматизований моніторинг відповідності господарської операції, відображеної у податковій накладній, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-6 критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку №1156). У разі, якщо за результатами моніторингу визначено, що цей платник податку відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація податкової накладної зупиняється, про що платнику протягом операційного дня надсилалася відповідна квитанція. У разі, коли за результатами моніторингу господарська операція, відображена у податковій накладній, відповідає критеріям ризиковості здійснення операції (крім податкової накладної, складеної платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку) реєстрація такої податкової накладної також зупиняється. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної контролюючий орган зобов`язаний, зокрема, вказати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також запропонувати платнику надати пояснення та копії документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

При цьому, суд також підкреслює, що на відміну від зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування), яке відбувається в автоматизованому режимі засобами програмного забезпечення ДФС України, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) потребує проведення комісією регіонального рівня відповідного засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (даліРеєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України визначено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520.

Приписами вказаного Порядку визначено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «;Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Як вже було зазначено судом вище, реєстрації поданих позивачем податкових накладних зупинена з тієї причини, що платник податку відповідав критеріям оцінки ступеня ризику, визначених п. 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

При цьому, позивач одержавши квитанції про зупинення реєстрації цих податкових накладних, все ж направило до контролюючого органу пояснення на підтвердження реальності здійснення операцій щодо надання в оренду майна у рамках укладеного з ТОВ "ТЕХ-МАШ" договору оренди гірничо-будівельної техніки №15/08-1 від 15.08.2018 року.

Однак, комісія регіонального рівня комісія ГУ ДПС у Кіровоградській області, розглянувши подані документи, прийняла спірні рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, зі змісту яких слідує, що підставою для відмови у реєстрації складених позивачем податкових накладних визначено не надання платником податків первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні (а.с.16, 21, 26).

У той же час, форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначена додатком до Порядку №520, передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано (первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні), мають бути підкреслені.

Усупереч наведеному, в оскаржених рішеннях комісії міститься лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення, без зазначення саме тих документів, які, на думку контролюючого органу, позивачем не були надані. У відзиві на позов представник відповідачів також не пояснив, які саме документи стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, мав надати позивач на пропозицію контролюючого органу, але не надав. Доданих до відзиву Протокол №93 від 18.08.2020 р. також не містить такої інформації (а.с.67-70).

Наведене свідчить на користь висновку про те, що контролюючий орган безпідставно застосував до позивача процедуру зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачену Порядком №1165, за відсутності об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем операцій з постачання товарів (послуг) та ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку. Зупинивши реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не довів відповідність відображеної у них господарської операцій критеріям ризиковості здійснення операцій, та не вказав на необхідний перелік документів на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних, які позивач мав надати на пропозицію контролюючого органу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскаржені рішення комісії ГУ ДПС у Кіровоградській області не відповідають вимогам та принципам управлінської діяльності, закріпленим у частині 2 статті 2 КАС України, позаяк прийняті необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, недобросовісно, всупереч повноваженням відповідача та вимогам законодавства. При прийнятті рішень Комісія Головного управління ДПС у Кіровоградській області виявила надмірний формалізм, відступивши від оцінки самої суті господарської операції, у зв`язку із чим, оскаржені рішення підлягають скасуванню.

Відповідно до Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227 Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №682-р "Питання Державної податкової служби" погоджено пропозицію Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

Тож за правилами Порядку №1246 реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування за відповідним рішенням суду належить до повноважень ДПС України, якою ведеться цей реєстр.

Оскільки контролюючий орган прийняв надіслані позивачем податкові накладні, відтак він не установив при їх формуванні порушень вимог, передбачених пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України. Натомість, контролюючий орган безпідставно застосував до позивача процедуру зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, у якій необґрунтовано відмовив у реєстрації податкової накладної, прийнявши протиправні рішення, які судом у цій справі скасовані.

Відтак, з метою відновлення прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду, скасовуючи оскаржені рішення комісії ГУ ДПС у Кіровоградській області, суд покладає на ДПС України обов`язок зареєструвати відповідні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх фактичного отримання, оскільки задоволення такої позовної вимоги є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений по суті.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання позовної заяви позивач сплатив судовий збір в розмірі 12612,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №1403 від 08.09.2020 року (а.с.15).

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 2 частини третьої статті 6 цього Закону, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином враховуючи те, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень комісії ГУ ДПС у Кіровоградській області про відмову у реєстрації податкових накладних, є передумовою для застосування такого способу захисту порушеного права як зобов`язання ДПС України зареєструвати вказані податкові накладні, тому в даному випадку, належною сплатою судового збору при поданні до суду цього адміністративного позову немайнового характеру вважається сплата судового збору в розмірі 2102,00 грн. за кожне рішення про відмову у реєстрації щодо кожної податкової накладної.

Отже, за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів підлягає стягненню судовий збір в розмірі 6306 грн.. Водночас, інша частина сплаченого збору підлягає поверненню позивачу у відповідності до п.1 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, представник позивача також просив стягнути на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20000 грн..

Вирішуючи питання про відшкодування цих витрат суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п. 1 ч. 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 7 ст.139 КАС України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 16.04.2020 р. по справі № 727/4597/19, при визначенні суми відшкодування суд повинен виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі Схід/Захід Альянс Лімітед проти України (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц (провадження №14-382цс-19).

У постанові від 16.04.2020 р. по справі № 727/4597/19 Верховний Суд зазначив, що законодавством України не встановлено відповідних вимог до розрахункового документа який повинен надати адвокат при сплаті клієнтом послуг, а також не встановлено форму такого документа. Враховуючи наведене та той факт, що відкриття власного рахунку не є обов`язком адвоката, Верховний Суд дійшов висновку, що адвокат може видати клієнту на його вимогу складений в довільній формі документ (квитанція, довідка, тощо) який буде підтверджувати факт отримання коштів від клієнта.

Як встановлено судом, між адвокатом ОСОБА_1 та ПП "ЗОВНІШТОРГ" було укладено договір про надання професійної правничої допомоги б/н від 07.09.2020, згідно умов якого адвокат зобов`язується надавати професійну правничу допомогу згідно умов цього Договору.

Згідно п.п.4.1, 4.2 Договору, вартість послуг за даним договором складає 20000 грн. Оплата за даним договором здійснюється в готівковій або безготівковій формі протягом 30 днів з дати винесення рішення судом першої інстанції.

Як вбачається з поданого до суду акту приймання-передачі правничої допомоги №110 від 09.11.2020, адвокатом було надано таку правничу допомогу: 1) вивчення та аналіз юридичної практики (1 год.) 2500 грн.; 2) збір доказів (1 год.) 2500 грн.; 3) складання, оформлення та направлення позовної заяви (3 год.) 10000 грн.; 4) ознайомлення з відзивами на позов (1 год.) 2500 грн.; 5) підготовка на направлення відповіді на відзив (1 год.) 2500 грн..

Проте, матеріали справи не містять жодних письмових доказів надання адвокатом будь-якого рахунку замовнику для здійснення оплати наданих ним послуг. Позивачем (Замовником) також жодних доказів фактичної сплати вказаних витрат, а саме банківських розрахункових документів (платіжного доручення чи касового ордера) до матеріалів справи не долучено.

Посилання представника позивача на п.4.2 договору від 07.09.2020 р. не може бути підставою для задоволення вимог щодо стягнення правничої допомоги без надання до суду документу про сплату таких послуг, оскільки положення ст.139 КАС України передбачають саме відшкодування понесених витрат, а не тих які можуть бути і щодо яких не відомо чи будуть вони понесені позивачем. При цьому, суд зазначає, що встановлення терміну оплати наданих послуг є виключно волевиявленням адвоката та встановлюється на його власний розсуд, а тому, адвокат не позбавлений можливості встановити ці терміни з урахуванням положень КАС України, які визначають підстави та обставини для відшкодування правничої допомоги особі, якій надаються такі послуги.

Отже, надані представником позивача договір та акт приймання-передачі наданих правничих послуг підтверджують лише факт узгодження між позивачем та адвокатом переліку послуг та ціни таких послуг, проте не підтверджують факт понесення позивачем витрат у зв`язку з наданням такої правничої допомоги.

Тому, за відсутності документу, який підтверджує оплату позивачем адвокатських послуг неможливо зробити висновок про понесення позивачем витрат на таку допомогу, і як наслідок відсутні підстави для відшкодування таких сум за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 18.08.2020 року №1845691/31773265.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №6 від 29.05.2020 року на суму 246000,00 грн., у тому числі ПДВ 41000,00 грн., складену приватним підприємством "ЗОВНІШТОРГ" (), днем її подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 18.08.2020 року №1845690/31773265.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №8 від 30.06.2020 року на суму 246000,00 грн., у тому числі ПДВ 41000,00 грн., складену приватним підприємством "ЗОВНІШТОРГ" (), днем її подання на реєстрацію.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 18.08.2020 року №1845689/31773265.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №9 від 31.07.2020 року на суму 246000,00 грн., у тому числі ПДВ 41000,00 грн., складену приватним підприємством "ЗОВНІШТОРГ" (), днем її подання на реєстрацію.

Стягнути на користь приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ" () понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3153 грн. (три тисячі сто п`ятдесят три гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області ().

Стягнути на користь приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ" () понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3153 грн. (три тисячі сто п`ятдесят три гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України ().

Повернути приватному підприємству "ЗОВНІШТОРГ" () з державного бюджету судовий збір в розмірі 6306 грн. (шість тисяч триста шість гривень), перерахований відповідно до платіжного доручення №1403 від 08.09.2020 року.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України. Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько