Справа № 120/4286/20-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2020-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

02 грудня 2020 р. Справа № 120/4286/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Чернюк Алли Юріївни, розглянувши матеріали адміністративної справи:

за позовом: директора Департаменту охорони здоров`я Вінницької обласної державної адміністрації Грабович Людмили Олексіївни (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

до: голови Вінницької обласної державної адміністрації Борзова Сергія Сергійовича (адреса: вул. Соборна, 70, м. Вінниця, Вінницька область, 21050)

про: визнання протиправним та скасування розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов директора Департаменту охорони здоров`я Вінницької обласної державної адміністрації Грабович Людмили Олексіївни до голови Вінницької обласної державної адміністрації Борзова Сергія Сергійовича про визнання протиправним та скасування розпорядження.

Обґрунтовуючи позовні вимоги представник позивача зазначив, що розпорядженням голови Вінницької обласної державної адміністрації Борзова Сергія Сергійовича від 29.07.2020 року № 482 "Про утворення Департаменту охорони здоров`я та реабілітації Вінницької обласної державної адміністрації", утворено Департамент охорони здоров`я та реабілітації Вінницької обласної державної адміністрації, як юридичну особу публічного права. Позивач вважає таке розпорядження протиправним та таким, що прийнято безпідставно, у зв`язку із чим просить його скасувати.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 05.10.2020 року відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Даною ухвалою встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву, з поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 02.11.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 12.11.2020 року о 10:30 год., позивач не з`явилась, явку уповноваженого представника не забезпечила, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду в порядку, передбаченому статтями 124, 126, 127 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України), про що свідчать матеріали справи. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без участі позивача та її представника до суду не надходило, у зв`язку із чим судом, у судовому засіданні 12.11.2020 року неявка представника позивача була визнана судом такою, що відбулася без поважних причин, а судове засідання відкладено на 01.12.2020 року о 11:30 год.

У призначене судове засідання позивач повторно не з`явилась, явку свого представника не забезпечила, хоча про дату, час та місце його проведення повідомлялась завчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

З урахування викладеного, суд вважає, що вжив усі необхідні заходи щодо належного повідомлення позивача та її представника про час, місце та дату судових засідань.

При цьому, позивачем через відділ документального забезпечення (канцелярії) суду подано заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою та перебуванням на лікарняному.

Визначаючись щодо можливості продовження розгляду даної справи за наведених вище обставин, суд виходить із наступного.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За правилами частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 131 КАС України визначено обов`язок учасників судового процесу повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання. Так, відповідно до частини другої вказаної статті, учасники справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

У розумінні цього Кодексу позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. А тому, як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, або несвоєчасне отримання повістки за умови надання належних доказів в підтвердження наведених обставин.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами частини 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У свою чергу, позивачем та її представником не надано жодних доказів поважності причин неприбуття у судові засідання, призначені на 12.11.2020 року та 01.12.2020 року, у зв`язку із чим суд доходить висновку, що позивач двічі не з`явилась у судові засідання без поважних причин. Також, у матеріалах справи відсутні заяви (клопотання) позивача про розгляд справи за її відсутності.

При цьому, представник відповідача не наполягав на розгляді справи, а подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивоване повторним неприбуттям позивача, який є суб`єктом владних повноважень, у судове засідання.

Слід також звернути увагу на те, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті визначають наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом та не переконав його у тому, що відповідач щодо нього діяв протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про втрату інтересу до розгляду та вирішення справи.

Вказана позиція наведена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.12.2019 року у справі № 9901/949/18.

Таким чином, зважаючи на вищенаведене, беручи до уваги те, що позивач, яка була належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи, повторно не з`явилась у судове засідання, заяви (клопотання) про розгляд справи за її відсутності не подала, а також, враховуючи заявлене представником відповідача клопотання, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 240 КАС України.

Разом із тим, суд вважає за необхідне наголосити на наступному.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Законодавче формулювання частини 5 статті 205 КАС України "якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка у кожному конкретному випадку (правовій ситуації) повинна оцінюватися окремо у межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 року у справі № 9901/11/19, який суд враховує у силу імперативної норми частини 5 статті 242 КАС України.

Враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню у справі, суд доходить висновку, що неявка позивача та її представника перешкоджає розгляду справи.

Слід також роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 72, 77, 205, 240, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов директора Департаменту охорони здоров`я Вінницької обласної державної адміністрації Грабович Людмили Олексіївни до голови Вінницької обласної державної адміністрації Борзова Сергія Сергійовича про визнання протиправним та скасування розпорядження - залишити без розгляду.

Копію даної ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 02.12.2020 року

Суддя Чернюк Алла Юріївна