Справа № 640/25053/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2020-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2020 року (прийняте за наслідом розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження, суддя Балась Т.П.) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Глуско Рітейл" до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Глуско Рітейл" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, в якій просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.09.2019 № , видане Офісом великих платників податків ДПС.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю; визнано протиправним і скасовано податкове повідомлення-рішення від 26.09.2019 № , видане Офісом великих платників податків ДПС.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Офіс великих платників податків Державної податкової служби подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.09.2020 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що позивач визнає факт роздрібної торгівлі алкогольними напоями через ЕККА з фіскальним № , проте, в ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, виданої Головним управлінням ДФС у м. Києві, реєстраційний №1801991 (бланк №718417), з терміном дії з 01.12.2018 до 01.12.2019 (місце здійснення торгівельної діяльності м. Київ, Столичне шосе, буд. 98) зазначається ЕККА «ІКС-СА100.810», заводський № , фіскальний №. При цьому відповідач просить звернути увагу на те, що програмування РРО суб`єкт господарювання здійснює самостійно (через відповідного фахівця) або через центри сервісного обслуговування РРО. Контролюючий орган в особі Офісу ВПП ДПС, як суб`єкт правовідносин у сфері застосування РРО наділений повноваженнями контролю за дотримання касової дисципліни.

Крім того, апелянт зазначає, що юридична особа вважається винною в порушенні законодавства, якщо вона (в особі посадових осіб) мала можливість для його дотримання, однак не здійснила всіх належних для цього заходів.

10.11.2020 до суду апеляційної інстанції від товариства з обмеженою відповідальністю "Глуско Рітейл" надійшов відзив на апеляціну скаргу, у якому позивач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.09.2020 - без змін.

У відзиві позивач вказує, що як і передбачено ліцензією, торгівля алкогольними напоями на АЗК за адресою: м. Київ, Столичне шосе, 98, здійснювалася позивачем тільки через один РРО, а отже позивач не виходив за межі прав, наданих ліцензією - права реалізовувати алкогольні напої через один РРО. Принцип «один РРО - одна ліцензіях» позивачем дотримано.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, товариство з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» як юридична особа зареєстроване 05.06.1997 (номер запису: 3000677), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; взято на облік в контролюючих органах як платника податків 17.06.1997.

Основним видом діяльності позивача є: 47.30 Роздрібна торгівля пальним.

Офісом ВПП проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Глуско Рітейл» щодо дотримання податкового законодавства за період з 01.04.2016 по 31.03.2019, валютного - за період з 01.04.2016 по 31.03.2019, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне страхування - за період з 01.01.2012 по 31.03.2019.

За результатами проведення перевірки складено акт від 04.09.2019 №2554/28-10-14- 01/24812228 (а.с. 16-24, т.1), в якому зафіксовано порушення правил роздрібної торгівлі алкогольними напоями, а саме продаж алкогольних напоїв через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій), не зазначених у ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, що суперечить положенням статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» № 481/95-ВР від 19.12.1995 (зі змінами та доповненнями)» (далі - ЗУ № 481).

Після подання ТОВ «Глуско Рітейл» 16.09.2019 заперечень до акту перевірки від 04.09.2019, Офісом ВПП ДПС за результатом розгляду заперечення розділ ІV «Висновок» Акту доповнено п. 7 наступного змісту: « 7. пункт 11 статті З Закону України « Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995 (зі змінами та доповненнями); пункт 1 Рішення Київської міської ради VI сесії VIII скликання від 27.09.2018 №1529/5593 «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві»; статтю 15, частину 9 статті 153 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» №481/95-ВР від 19.12.1995 (зі змінами та доповненнями).»

26.09.2019 на підставі Акта перевірки та відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» № 481/95-ВР від 19.12.1995 винесено податкове повідомлення-рішення № , яким за порушення ч. 36 статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» №481/95-ВР від 19.12.1995, до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 477 593,00 грн.

Склад правопорушення, покладеного в основу прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, доводиться податковим органом висновком про те, що позивач в період з 01.12.2018 по 31.03.2019 здійснював роздрібну торгівлю алкогольними напоями в магазині АЗК за адресою: м. Київ, вул. Столичне шосе, буд. 98 через електронний контрольно-касовий апарат (далі - ЕККА) не зазначений у ліцензії, а саме: фактично здійснювалась реалізація алкогольних напоїв через ЕККА апарату моделі «ІКС-СА100.810» (заводський (серійний) номер ІS80020074 , фіскальний номер ), не зазначений у ліцензії, а у додатку до ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями, виданої Головним управлінням ДФС у м. Києві, № 1801991, що діяла у період з 01.12.2018 до 01.12.2019, зазначено ЕККА (заводський (серійний) номер ІS 80020251, фіскальний номер ).

У розрахунку штрафних санкцій визначено, що вартість реалізованих алкогольних напоїв за період з 01.12.2018 до 01.12.2019 на загальну суму 238 796,50 грн., відтак сума штрафної санкції становить 477 593 грн. (238 796,50*200%).

Рішенням ДПС України від 06.12.2019 № 12141/6/99-00-08-05-03 за результатами розгляду скарги позивача від 09.10.2019 за вх. № 6103/6 на податкові повідомлення-рішення, серед яких зокрема і оспорюване від 26.09.2019, податкове повідомлення-рішення від 26 вересня 2019 року № залишено без змін.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що помилкове програмування у вигляді блокування того ЕККА, що мав використовуватися для продажу алкогольних напоїв, не повинно спричиняти негативних наслідків, як у вигляді порушення законодавства, так і необґрунтованого застосування штрафних санкцій.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Контролюючі органи у силу приписів пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Судом встановлено, що позивачем не оспорюється факт призначення документальної планової виїзної перевірки та підстав для її проведення, а предметом розгляду є виключно винесене за результатом її проведення на підставі частини висновків Акту спірне податкове повідомлення-рішення від 26.09.2019 № .

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначено Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» від 19.12.1995 № 481/95-ВР (далі - Закон № 481/95-ВР в редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин).

За приписами статті 15 Закону № 481/95-ВР роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Суб`єкти господарювання (у тому числі іноземні суб`єкти господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) отримують ліцензію на право роздрібної торгівлі пальним на кожне місце роздрібної торгівлі пальним.

Згідно з абзацом 6 частини другої статті 17 Закону № 481/95-ВР до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі роздрібної торгівлі алкогольними напоями через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій), не зазначений у ліцензії - 200 відсотків вартості реалізованої через такий контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) продукції, але не менше 10 000 гривень.

Частиною першою статті 16 Закону № 481/95-ВР передбачено, що контроль за дотриманням норм цього Закону здійснюють органи, які видають ліцензії, а також інші органи в межах компетенції, визначеної законами України.

За приписами статті 15 Закону № 481/95-ВР ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами видаються уповноваженими Кабінетом Міністрів України органами виконавчої влади в містах, районах, районах у містах Києві та Севастополі за місцем торгівлі суб`єкта господарювання терміном на один рік і підлягають обов`язковій реєстрації в органі доходів і зборів, а у сільській місцевості - і в органах місцевого самоврядування за місцем торгівлі суб`єкта господарювання.

У заяві про видачу ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями додатково зазначаються адреса місця торгівлі, перелік реєстраторів розрахункових операцій (книг обліку розрахункових операцій), які знаходяться у місці торгівлі, а також інформація про них: модель, модифікація, заводський номер, виробник, дата виготовлення; реєстраційні номери посвідчень реєстраторів розрахункових операцій (книг обліку розрахункових операцій), які знаходяться у місці торгівлі, та дата початку їх обліку в органах державної фіскальної служби.

У додатку до ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями суб`єктом господарювання зазначається адреса місця торгівлі і вказуються перелік електронних контрольно-касових апаратів та інформація про них: модель, модифікація, заводський номер, виробник, дата виготовлення; реєстраційні номери книг обліку розрахункових операцій, які знаходяться у місці торгівлі.

У разі зміни відомостей, зазначених у виданій суб`єкту господарювання ліцензії (за винятком змін, пов`язаних з реорганізацією суб`єкта господарювання), орган, який видав ліцензію, на підставі заяви суб`єкта господарювання протягом трьох робочих днів видає суб`єкту господарювання ліцензію, оформлену на новому бланку з урахуванням змін.

Досліджуючи обставини справи, колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю "Глуско Рітейл" здійснюючи свою господарську діяльність у період з 01.12.2018 по 31.03.2019 використовувало в магазині на АЗК по Столичному шосе, 98 два РРО:

1) ЕККА моделі «ІКС-СА100.810» заводський (серійний) номер ІS 80020251 , фіскальний номер , який належним чином був зареєстрований у відповідному органі ДФС та внесений у додаток до ліцензії підприємства № 1801991 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями;

2) ЕККА апарату моделі «ІКС-СА100.810», заводський (серійний) номер ІS80020074 , фіскальний номер , не зазначений у ліцензії підприємства №1801991 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до абз. 10 ч. 2 ст. 17 Закону № 481/95 встановлена відповідальність за порушення норм цього Закону, а саме: до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі роздрібної торгівлі алкогольними напоями чи пальним через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) не зазначений у ліцензії - 200 відсотків вартості реалізованої через такий контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) продукції, але не менше 10000 гривень.

Позивач, в свою чергу, не спростовує факт використання РРО № , не зазначений у ліцензії, однак, на спростування висновків відповідача, стверджує, що внаслідок помилки, допущеної під час програмування РРО, які використовувались на даній АЗК, можливість продажу алкоголю було заблоковано на тому РРО, що був включений до ліцензії (№ ), а відтак він використовувався працівниками АЗК для продажу будь-яких наявних на АЗК товарів, крім алкогольних напоїв.

Відповідно до п. 3, 11, 14 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

3) застосовувати реєстратори розрахункових операцій, що включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, з додержанням встановленого порядку їх застосування;

11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості;

14) вводити в експлуатацію, проводити технічне обслуговування без порушення раніше здійсненого належним чином опломбування реєстратора розрахункових операцій, ремонтувати реєстратори розрахункових операцій через центри сервісного обслуговування в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 15 Закону України « Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та інших вимог цього Закону здійснюють контролюючі органи шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

Таким чином, програмування РРО суб`єкт господарювання здійснює самостійно (через відповідного фахівця) або через центри сервісного обслуговування РРО, а контролюючий орган (в даному випадку, в особі Офісу ВПП ДПС), як суб`єкт правовідносин у сфері застосування РРО наділений повноваженнями контролю за дотримання касової дисципліни.

Відповідно до ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Аналізуючи наведене вищев сукупності, суд апеляційної інстанції зазначає, що позивачем на підтвердження того, що внаслідок помилки, допущеної під час програмування РРО, які використовувались на даній АЗК, можливість продажу алкоголю було заблоковано на тому РРО, що був включений до ліцензії (№ ), а відтак він використовувався працівниками АЗК для продажу будь-яких наявних на АЗК товарів, крім алкогольних напоїв, не надано жодних доказів ні суду першої, ні суду апеляційної інстанції; крім того, позивачем не здійснено всіх належних для цього заходів (жодних дій) у період з 01.12.2018 по 31.03.2019 на усунення та виправлення помилок, допущених під час програмування РРО, які використовувались на даній АЗК.

За сукупності наведених вище фактів, а саме наявності дефектів в програмуванні РРО, які згідно законодавства платник податку має усувати самостійно, та як наслідок свідомий продаж алкогольних напоїв через РРО, що не включений до ліцензії №, колегія суддів приходить висновку про те, що посадовими особами ТОВ «Глуско Рітейл» не вчинено необхідних дій для уникнення порушення норм чинного законодавства стосовно даних правовідносин, а відтак, податкове повідомлення-рішення від 26.09.2019 № , видане Офісом великих платників податків ДПС, винесене у відповідності до вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, тобто, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України та обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що ним, в даному випадку, виконано.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів приходить висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Отже, доводи апеляційної скарги частково спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та є підставою для його скасування.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та неправильно застосувано норми матеріального права, що, в свою чергу, стало підставою для помилкового вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2020 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Глуско Рітейл" до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

А.Б. Парінов