Справа № 464/6014/18
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2020-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року справа №464/6014/18

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді: Гулкевич І.З.

секретар судового засідання: Іванес Х.О.

за участю : позивача ОСОБА_1 , представника позивача Зубашевського Н.П., представника відповідача Заяць Б.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Левандівський дворик" про визнання протиправними та скасування приписів,-

встановив:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Левандівський дворик", у якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, від 03.09.2018, виданий/винесений провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Покотило С.С., щодо зобов`язання в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначені у даному приписі;

2) визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, від 01.03.2019, виданий/винесений провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Покотило С.С., щодо зобов`язання в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, шляхом проведення до попереднього стану квартири за адресою : АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 03.10.2018 відповідачем винесено постанову №0006-вих-3473/103 про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 17 000 грн. Згідно вищезазначеної постанови під час проведення позапланової перевірки на об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , посадовими особами відповідача встановлено, що ОСОБА_1 проведені роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 . Проте згідно єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на момент проведення перевірки, відомості про реєстрацію документів, що дають право виконання будівельних робіт за вказаною адресою - відсутні, що в свою чергу кваліфікується як виконання будівельних робіт без дозволу на виконання зазначених робіт. Вказані дії у постанові кваліфіковано як порушення п.3 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз. 3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466, за що передбачена відповідальність за ч.6 ст. 96 КУпАП. Окрім цього, у постанові міститься посилання на акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №1/483 та протокол про адміністративне правопорушення від 03.09.2018 р. №б/н. Згідно із вищевказаним актом під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з прибудови балкону на другому поверсі до будинку по АДРЕСА_1 ; на момент проведення перевірки будівельні роботи не проводились; клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва - СС2; в єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за вказаною адресою відсутня. Також із наведених підстав посадовою особою інспекції 03.09.2018 р. було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно з яким в 30-денний термін з дня отримання даного припису слід усунути виявлені порушення.

13.03.2019 відповідачем винесено постанову №0006-вих-916/22 про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн. Згідно вищевказаної постанови під час проведення позапланової перевірки на об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , посадовими особами відповідача встановлено, що ОСОБА_1 вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.09.2018 не виконано. Окрім цього, у постанові міститься посилання на акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №76-пп та протокол про адміністративне правопорушення від 01.03.2019 р. №б/н згідно із протоколом від 01.03.2019 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.09.2018 не виконаний, чим порушено абзац 4 пункту 14 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Також із наведених підстав посадовою особою інспекції 01.03.2019 було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно з яким в 30-денний термін з дня отримання даного припису слід усунути виявлені порушення.

Позивачу на праві приватної власності належить вищевказана квартира, яка згідно із технічним паспортом обладнана балконом (терасою, лоджією), загальна площа 98,2 кв.м, житлова площа - 39,6 кв.м. Відповідно до витягу з протоколу правління ОСББ "Левандівський дворик" №2 від 25.05.2018 р., за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 , було надано дозвіл ОСОБА_1 влаштувати накриття над частиною його балкону із склінням. Із покликанням на ст. 383 ЦК України та ст.ст. 152, 179 ЖК УРСР, позивач вважає, що засклення балкону не належить до самочинно встановленого об`єкта, яке порушує або може порушувати умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі. Також зазначає, що відповідно до п.3.2. Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року №1327, не належать до самочинного будівництва, зокрема: засклення балконів, лоджій, веранд, терас, крім будинків, що занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, заміна матеріалу стін будинків, господарських будівель без збільшення розміру фундаменту та поверховості. Відтак вважає, що уповноважена посадова особа, яка розглядала дану справу, всупереч вимогам п.21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ 23.05.2011 р. №553, не з`ясувала чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний об`єкт містобудування, а саме позивач, та чи підлягає він адміністративній відповідальності. Просив позов задовольнити.

Представник відповідача Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Львові подав відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позову, з огляду на те, що оскаржувані приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил винесені в межах повноважень відповідача та з огляду на виявлені порушення в ході проведення позапланових перевірок. Додатково зазначив, що у відповідності до п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено, зокрема улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління. Окрім цього, представник відповідача зазначає, що у вказаних позивачем нормах, які начебто дозволяють скління балкону без отримання дозвільних документів, виключено поширення таких на роботи, які здійснені з втручанням у несучі конструкції. Інспекцією ДАБК під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю здійснено фотофіксацію, яка підтверджує те, що в несучу стіну будинку позивача вибито 4 отвори з метою забиття дерев`яних балок, які слугуватимуть для влаштування даху, також встановлено металевий каркас. Окрім цього, із фотофіксації вбачається, що здійснюється мурування капітальних стін з газоблоків, які в результаті з однієї сторони є з віконним отвором, а з іншої суцільна капітальна стіна, тому твердження позивача про те, що це є скління балкону є безпідставними та необґрунтованими. Також представник відповідача вважає необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності висновок експерта №86 від 20.05.2019 р. Просить в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги заперечила повністю, просила в задоволенні таких відмовити.

Заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Інспекцією ДАБК у м. Львові проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: проведення будівельних робіт на АДРЕСА_1 .

Згідно з Актом №1/483, складеним за результатами такої перевірки, встановлено, що ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з прибудови балкону на другому поверсі до будинку по АДРЕСА_1 . На момент проведення перевірки будівельні роботи не проводились. Клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва - СС2. В єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за вказаною адресою відсутня.

На підставі вказаного Акту, провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові Покотило Сергієм Сергійовичем складено протокол про адміністративне правопорушення від 03.09.2018 р. відносно ОСОБА_1 за ч. 6 ст.96 КУпАП.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, 03.10.2018 р. начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабаком В.Я. винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-3473/103, згідно з якою ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн.

Із змісту вказаної постанови вбачається, що під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , посадовими особами Інспекції ДАБК у м. Львові встановлено, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 . Відповідно до абз. 3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) наслідками. Пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками. Згідно єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на момент проведення перевірки відомості про реєстрацію документів, що дають право на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 - відсутні, що в свою чергу кваліфікується, як виконання робіт без дозволу на виконання зазначених робіт.

Також 03.09.2018 відповідачем було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно з яким в 30-денний термін з дня отримання даного припису слід усунути виявлені порушення.

13.03.2019 відповідачем винесено постанову №0006-вих-916/22 про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн.

Із змісту вказаної постанови вбачається, що під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: Роксоляни,87/51 у м. Львові, посадовими особами відповідача встановлено, що ОСОБА_1 вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.09.2018 не виконано. Окрім цього, у постанові міститься посилання на акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №76-пп та протокол про адміністративне правопорушення від 01.03.2019 р. №б/н. Згідно із протоколом від 01.03.2019 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.09.2018 не виконаний, чим порушено абзац 4 пункту 14 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Також відповідачем 01.03.2019 було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно з яким в 30-денний термін з дня отримання даного припису слід усунути виявлені порушення.

Позивачем оскаржувались постанови про накладення штрафу від 03.10.2018 №0006-вих-3473/103 та від 13.03.2019 №0006-вих-916/22.

Рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 18.10.2019 року у справі № 1.380.2019.003121 скасовано постанови по справі про адміністративне правопорушення від 03.10.2018 №0006-вих-3473/103 та від 13.03.2019 №0006-вих-916/22 та закрито справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 . Вищезазначене рішення постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 залишено без змін.

Позивач не погодився з приписами Інспекції державної архітектурно-будівельної контролю у м. Львові, звернувся до суду за захистом своїх прав.

При прийнятті рішення суд виходив з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон України №3038- VI), в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України за №553 від 23.05.2011.

Пункт 5 цього Порядку передбачає, що здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога посадової особи Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Як встановлено судом, що до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові надійшло звернення гр. ОСОБА_3 щодо незаконної прибудови за адресою АДРЕСА_1 .

В направленні від 15.08.2018 № 483-пп в якості підстави зазначено саме звернення гр. ОСОБА_3 від 07.08.2018.

Системний аналіз статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553 дає підстави для висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Вказана правова позиція викладена ВС у постановах від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 22.11.2019 у справі № 816/1085/16 тощо.

Підставою для проведення позапланового заходу у спірному випадку визначено саме звернення гр. ОСОБА_3 , а не встановлення факту самочинного будівництва.

При цьому за змістом звернення вбачається, що об`єкт не перебуває в стані будівництва.

Суд зауважує, що Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання саме замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 4 частини першої статті 2 Закону України № 3038-VI визначено поняття замовника, як фізичної або юридичної особи, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Доказів наявності будь-якого повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи наявності процесу будівництва за адресою : АДРЕСА_1 сторонами не надано. Більш того, не доведено відповідачем і того, що ОСОБА_1 має статус суб`єкта містобудування в контексті вищенаведених норм Закону № 3038-VI та Порядку № 553.

Таким чином, відсутність у ОСОБА_1 статусу суб`єкта містобудування, відсутність факту виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 виключає можливість проводити перевірку ОСОБА_1 на підставі та у спосіб, визначений Порядком № 553 та ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" -"за зверненням фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності".

Відтак, підстави для проведення відповідачем позапланової перевірки були відсутні.

Отже, в даному випадку не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16 та від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а.

Також суд зазначає, що ОСОБА_1 є власником квартири по АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №183152366 від 01.10.2019 р.

Згідно ст. ст. 321, 391 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування й розпорядження своїм майном. Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля споруда або піше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6- 130-цс від 04.12.2013 року, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України, самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

Відповідно до Постанови КМУ від 07.06.2017 року "Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію", до переліку входять роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 не проводив будь-яких будівельних робіт стосовно належного йому житлового приміщення (квартири), які потребують одержання дозвільних документів на право виконання таких робіт.

Зазначений факт підтверджується висновком експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_4 №86 від 20.05.2019 р. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи за письмовим зверненням ОСОБА_1 . Із вказаного висновку експерта вбачається, що засклення балкону квартири АДРЕСА_2 виконано відповідно пункту 4.10 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" із змінами. При обстеженні конструкцій накриття та засклення частини балкону даної квартири, не було виявлено робіт в несучі конструкції чи інженерні мережі будинку. Роботи по влаштуванню накриття та засклення частини балкону квартири АДРЕСА_2 не потребують документів, що дають право на їх виконання та, після закінчення яких, об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Позивачем ОСОБА_1 долучено до матеріалів справи копію технічного паспорту на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , який був складений станом на 26.08.2016 р. та копію технічного паспорту на вказану квартиру станом на 30.09.2019 р. Із вказаного вбачається, що після проведення будівельних робіт позивачем із влаштування накриття над частиною його балкону із склінням, геометричні розміри об`єкта балкон (тераса, лоджія) не змінились.

Як вбачається із витягу з протоколу Правління ОСББ №2 від 25.05.2018 р., на засіданні Правління було розглянуто заяву ОСОБА_1 про погодження засклення балкону у квартирі АДРЕСА_2 та ухвалено одноголосне рішення щодо надання дозволу ОСОБА_1 влаштувати накриття над частиною його балкону із склінням.

Відповідно до п.3.2. Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики Україні від 24 травня 2001 р. № 127, не належать до самочинного будівництва: у квартирах (багатоповерхових будинках) - перепланування, не пов`язані з змінами (збільшення чи зменшення) житлової або допоміжної площ, без порушенні несучих конструкцій; збільшення житлової чи допоміжної площ за рахунок демонтування перегородок, комор, знесення печей, камінів та грубок, заскленні балконів, лоджій, улаштування дверних прорізів у внутрішніх некапітальних стінах перестановка в межах призначених приміщень, обладнання; поточний ремонт будівель та споруд без змін призначення приміщень; заміна матеріалу стін будинків садибного типу, будівель без збільшення розміру фундаменту чи поверховості (допустиме відхилення площі 5 %).

Згідно п.п. 1, 2, 4 до Переліку будівельних робіт, на виконання яких не вимагається дозвіл та не вимагається введення в експлуатацію, затвердженого постановою КМУ 7червня 2017 р. № 406, зокрема входять: роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції; заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків.

Доказів, які б підтверджували правомірність дій відповідача щодо винесення оскаржуваних приписів, зокрема щодо необхідності отримання позивачем дозволів на виконання вказаних будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не надано.

Відтак суд приходить до висновку, що відповідачем протиправно винесено приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.09.2018 та 01.03.2019.

Також при вирішенні спору щодо правомірності прийняття спірних приписів, суд приймає до уваги рішення Сихівського районного суду м. Львова від 18.10.2019 року у справі № 1.380.2019.003121, яким скасовано постанови по справі про адміністративне правопорушення від 03.10.2018 №0006-вих-3473/103 та від 13.03.2019 №0006-вих-916/22 та закрито справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 . Вищезазначене рішення постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 залишено без змін.

Отже, обставини, встановлені рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 18.10.2019 року у справі №1.380.2019.003121, відповідно до ч.4 ст.78 КАС України не доказуються при розгляді даної справи та враховуються судом при прийнятті рішення у справі.

Згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства Україниу справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваних приписів, а тому суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовної заяви в повному обсязі.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено що, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України, суд -

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 03.09.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначені у даному приписі.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 01.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, шляхом приведення до попереднього стану квартири за адресою : АДРЕСА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові ( ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VI "Прикінцевих положень" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлено 02 грудня 2020 року.

Суддя Гулкевич І.З.