Справа № 520/12156/2020
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2020-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

01 грудня 2020 р. № 520/12156/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою 2 територіального вузла урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (, пров. Куряжанський, буд. 1-ж, м. Харків, 61098) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення № від 13.07.2020 р. про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасне сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску Центрального управління Головного управління Державної податкової служби у Харківській області.

В обґрунтування позову зазначив, що протягом серпня 2017 року платіжними дорученнями № 631 від 02.08.2017 року на суму 52,95 грн. та № 719 від 30.08.2017 року на суму 38394,16 грн. помилково перераховані зобов`язання зі сплати сум єдиного внеску з заробітної плати №2033, відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський) замість рахунку ЄСВ з грошового забезпечення № НОМЕР_1 , відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський), внаслідок чого заявилось викривлення у сплаті. Виявлена помилка спонукала в подальшому трактування факту несвоєчасної сплати, зазначені в рішенні. Так, контролюючим органом було неправомірно застосовано штрафні санкції та пеню до позивача. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.09.2020 р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі від 14.09.2020 р. була надіслана позивачу та отримана ним 21.09.2020р.

Копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі від 14.09.2020 р. була надіслана відповідачу та отримана ним 21.09.2020 р.

У відзиві на позовну заяву, відповідач зазначив, що основним нормативно-правовим актом, який регламентує організаційно-правові засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, є Закон України №2464 "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування". Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 6 зазначеного закону встановлено обов`язок платника єдиного внеску своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок. Оскільки позивачем не були дотримані приписи чинного законодавства, контролюючим органом були застосовані до позивача штрафні санкції та пеня. На підставі викладеного просив у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що п. 22.4 ст. 22 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 05 квітня 2001 року №2346-ІІІ визначено, що при використанні розрахункового документа ініціювання переказу вважається завершеним з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника. Позивач вважає, що допущення подвоєння під час заповнення звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування було здійснено у строк, встановлений Законом №2464-VI має кваліфікуватися як дія, хоча й помилкова, а тому не може слугувати підставою для притягнення платника та його посадових осіб до відповідальності за несплату або несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи позивач є бюджетною установою, яка фінансується з державного бюджету України та є неприбутковою організацією, з ознакою неприбутковості 0031.

Особовий склад 2 територіального вузла урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України складається з військовослужбовців, які задіяні до участі в ООС та працівників, які працюють за трудовим договором.

Протягом серпня 2017 року платіжними дорученнями № 631 від 02.08.2017 року на суму 52,95 грн. та № 719 від 30.08.2017 року на суму 38394,16 грн. помилково перераховані зобов`язання зі сплати сум єдиного внеску з заробітної плати №2033, відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський) замість рахунку ЄСВ з грошового забезпечення № 2033, відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський), внаслідок чого заявилось викривлення у сплаті.

Як вбачається з матеріалів справи заявою про перерахування надмірно або помилково сплачених коштів позивач намагався виправити помилку (а.с. 22).

Однак, контролюючим органом було прийнято рішення № від 13.07.2020 р. про застосування штрафних санкцій у розмірі 7 836,21 грн. та нарахування пені у розмірі 237,45 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасне сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску 2 територіальним вузлом урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (а.с.12).

Не погоджуючись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач оскаржив рішення № від 13.07.2020 р. (а.с. 13 - 18).

Однак, листом №9275/5/99-00-06-03-01-05 від 01.09.2020 р. контролюючий орган прийняв рішення про результати розгляду скарги позивача, яким рішення № від 13.07.2020 р. - залишено без змін, а скаргу - без задоволення (а.с. 19 - 21).

Не погоджуючись із рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з метою захисту своїх прав.

По суті спірних відносин суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону № 2464-VI, єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Приписами ч. 8 ст. 9 Закону № 2464-VI встановлено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Частиною 7 ст. 9 Закону № 2464-VI передбачено, що єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Згідно ч.13 ст. 9 Закону № 2464-VI суми помилково сплаченого єдиного внеску зараховуються в рахунок майбутніх платежів єдиного внеску або повертаються платникам у порядку і строки, визначені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом (частина 11 статті 9 Закону №2464-VI).

Згідно частини 10, пункту 2 частини 11 статті 25 Закону №2464-VI, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу. Податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Отже, за несплату ЄСВ у певний термін законодавець для платників внеску та їх посадових осіб передбачив негативні наслідки у вигляді застосування штрафних санкцій та нарахування пені.

Водночас, частиною 6 статті 9 Закону № 2464-VI визначено, що для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску. Обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Відповідно до п. 2 розділу IV Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2015 р. за № 508/26953 (далі - Інструкція № 449), сплата єдиного внеску здійснюється за місцем обліку такого платника у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в органах Державної казначейської служби України (далі - органи Казначейства), для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь.

За приписами підпункту 3 п. 2 розділу IV Інструкції № 449, днем сплати єдиного внеску вважається у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органів доходів і зборів - день списання банком або органом Казначейства суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок фіскальних органів.

Згідно пункту 1 розділу ІІ Положення про рух коштів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12 лютого 2016 року №54 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 березня 2016 року за №330/28460) (далі - Положення №54), Державна податкова служба України та її територіальні органи в областях, місті Києві, Офіс великих платників податків Державної податкової служби (далі - головні управління ДПС) (далі - рахунок 3719) для зарахування та розподілу страхових коштів.

Рахунки 3719 відкриваються на ім`я ДПС (далі - рахунки 3719 ДПС), на ім`я головних управлінь ДПС (далі - рахунки 3719 головних управлінь ДПС) та на ім`я головних управлінь ДПС у розрізі управлінь на правах відокремлених підрозділів (у тому числі державних податкових інспекцій у їх складі), державних податкових інспекцій у м. Києві (далі - рахунки 3719 у розрізі відокремлених підрозділів ДПС) на балансі Казначейства в розрізі категорій платників, визначених Законом.

Страхові кошти, що сплачуються страхувальниками, зараховуються на рахунки 3719 у розрізі відокремлених підрозділів ДПС. Страхові кошти, які надійшли за день (з урахуванням повернення помилково або надміру сплачених сум та/або безпідставно стягнутих сум єдиного внеску) на рахунки 3719 у розрізі відокремлених підрозділів ДПС, наприкінці операційного дня у регламентований час засобами програмного забезпечення шляхом формування меморіальних документів перераховуються Казначейством на відповідні рахунки 3719 головних управлінь ДПС з подальшим перерахуванням на відповідні рахунки 3719 ДПС на підставі договорів про здійснення розрахунково-касового обслуговування, укладених органами Казначейства з власниками рахунків (пункти 1 та 2 розділу ІІІ Положення №54).

Як визначено пунктом 1 частини 10 статті 9 Закону №2464-VI, днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів.

Пунктом 22.4 статті 22 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 5 квітня 2001 року №2346-III (далі - Закон №2346-III) визначено, що при використанні розрахункового документа ініціювання переказу вважається завершеним з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника.

Судом встановлено, що позивачем було сплачено (перераховано) єдиний внесок протягом серпня 2017 року платіжними дорученнями № 631 від 02.08.2017 року на суму 52,95 грн. та № 719 від 30.08.2017 року на суму 38394,16 грн. помилково перераховані зобов`язання зі сплати сум єдиного внеску з заробітної плати №2033, відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський) замість рахунку ЄСВ з грошового забезпечення № НОМЕР_1 , відкритий на ім`я Центральної ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Х/о (Ленінський), внаслідок чого заявилось викривлення у сплаті. Зазначене підтверджується також належним чином завіреними копіями звітів про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за листопад 2017 року, за листопад 18 року, копіями платіжних доручень № 631 від 02.08.2017 року та № 719 від 30.08.2017 року, витягами з електронного кабінету платника податків за сплатою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів із заробітної плати за період з 2017 року по 2020 рік, витягами з електронного кабінету платника податків за сплатою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів із грошового забезпечення за період з 2017 року по 2020 рік (а.с. 23 - 104).

Окрім того, суд наголошує, відповідно до пункту 1 IV Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015 № 435 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 квітня 2015 року за № 460/26905 Звіт формується на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких проводиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до даних бухгалтерського обліку у листопаді 2017 року та 2018 року жінки з числа військовослужбовців вибували у відпустку у зв`язку з вагітністю та пологами на підставі лікарняних листків та відповідних наказів.

Так, відповідно пункту 3 глави 3 розділу IV Інструкції про грошове забезпечення та компенсаційні виплати військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, затвердженої наказом Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 30.11.2015 № 731 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 грудня 2015 року за № 1579/28024 (за 2017): військовослужбовцям за весь період перебування у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами виплачується грошове забезпечення яке обчислюється сумарно, виходячи із розміру місячного грошового забезпечення. встановленого на день, що передував дню вибуття у таку відпустку, з урахуванням вимог пункту 8 глави 15 розділу 111 цієї Інструкції.

Відповідно пункту 3 глави 3 розділу IV Інструкції про грошове забезпечення та компенсаційні виплати військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, затвердженої наказом Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 13.03.2018 № 151 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 квітня 2018 року за № 404/31856 (за 2018): військовослужбовцям за весь період перебування у відпустці у зв 'язку з вагітністю та пологами виплачується грошове забезпечення, яке обчислюється сумарно, виходячи з розміру місячного грошового забезпечення, встановленого на день, що передував дню вибуття у таку відпустку, з урахуванням вимог пункту 8 глави 10 розділу III цієї Інструкції. При цьому, покриття витрат здійснюється згідно абзацу 1 пункту 8 Порядку № 1751: жінкам із числа військовослужбовців Збройних Сил, Держприкордонслужби, СБУ, Служби зовнішньої розвідки, інших військових формувань, Держспецтрансслужби, Держспецзв`язку та із числа поліцейських, осіб начальницького і рядового складу органів та підрозділів служби цивільного захисту. Державної кримінально-виконавчої служби здійснюється за рахунок коштів державного бюджету, передбачених на такі цілі Збройним Силам та іншим військовим формуванням. Національній поліції, Адміністрації Держспецтрансслужби, Адміністрації Держспецзв`язку. Державній кримінально-виконавчій службі. Державній службі з надзвичайних ситуацій, тобто за рахунок власних асигнувань загального фонду, а не за рахунок коштів фонду соціального страхування.

Допомога у зв`язку з вагітністю та пологами жінкам із числа військовослужбовців Збройних Сил, Держприкордонслужби, СБУ, Служби зовнішньої розвідки, інших військових формувань, Держспецтрансслужби, Держспецзв`язку та із числа поліцейських, осіб начальницького і рядового складу органів та підрозділів служби цивільного захисту, Державної кримінально-виконавчої служби призначається та виплачується за місцем основної служби.

Оскільки у Порядку від 14.04.2015 № 435 детально не визначено порядок відображення виплати грошового забезпечення жінці з числа військовослужбовців, що знаходиться у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами було отримано роз`яснення Пенсійного фонду України, відповідно до яких грошове забезпечення зазначається у розділу І таблиці 4 додатку 4 Звіту і як роз`яснення, додатково зазначається у розділі II таблиці 4 додатку 4 Звіту.

У грудні 2017 року за Звітом про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (у подальшому Звіт) за листопад 2017 р. утворилось подвоєння нарахування єдиного внеску за жінкою з числа військовослужбовців ОСОБА_1 (№ з/п 179-183 таблиці 6 з кодом типу нарахувань 31) сумою єдиного внеску 9099,78 грн. яка у свою чергу увійшла у розділ І таблиці 4 додатку 4 Звіту. Додатково, як роз`яснення розділу І таблиці 4 Звіту, за роз`ясненням фахівців Пенсійного фонду України, її суми необхідно було зазначити у розділі II таблиці 4 додатку 4 Звіту. Таким чином сума єдиного внеску у розмірі 9099,78 грн. увійшла і у нарахування єдиного внеску з грошового забезпечення (так як їй фактично виплачується грошове забезпечення за рахунок КЕКВ 2112 КПКВК 6641010 загального фонду) і у нарахування єдиного внеску з заробітної плати.

У грудні 2018 року за Звітом про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (у подальшому Звіт) за листопад 2018 року утворилось подвоєння нарахування єдиного внеску за жінкою з числа військовослужбовців ОСОБА_2 (№з/п 193-197 таблиці 6 з кодом типу нарахувань 50) сумою єдиного внеску 9452,52 грн. яка у свою чергу увійшла у розділ І таблиці 4 додатку 4 Звіту. Додатково, як уточнення розділу І таблиці 4 Звіту, за роз`ясненням фахівців Пенсійного фонду України, її суми необхідно було зазначити у розділі II таблиці 4 додатку 4 Звіту. Таким чином сума єдиного внеску у розміні 9452,52 грн. увійшла і у нарахування єдиного внеску з грошового забезпечення так як їй фактично виплачується грошове забезпечення за рахунок КЕКВ 2112 КПКВК 6641010 загального фонду) і у нарахування єдиного внеску з заробітної плати (так як виплата пов`язана з вагітністю та пологами за кошти державного бюджету).

У зв`язку з продовженням терміну перебування у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, у квітні 2019 року за Звітом про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (у подальшому Звіт) за квітень 2019 р. утворилось подвоєння нарахування єдиного внеску за жінкою з числа військовослужбовців ОСОБА_2 (№ з/п 200 таблиці 6 з кодом типу нарахувань 50) сумою єдиного внеску 1050,28 грн. яка у свою чергу увійшла у розділ І таблиці 4 додатку 4 Звіту. Додатково, як уточнення розділу І таблиці 4 Звіту, за роз`ясненням фахівців Пенсійного фонду України, її суми необхідно було зазначити у розділі II таблиці 4 додатку 4 Звіту. Таким чином сума єдиного внеску у розміні 1050,28 гри, увійшла і у нарахування єдиного внеску з грошового забезпечення (так як їй фактично виплачується грошове забезпечення за рахунок КЕКВ 2112 КПКВК 6641010 загального фонду) і у нарахування єдиного внеску з заробітної плати (так як виплата пов`язана з вагітністю та пологами за кошти державного бюджету).

Згідно індивідуальних відомостей про застраховану особу (форма ОК- 7) Пенсійного фонду України, за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кошти зазначені один раз.

Після виходу з відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами військовослужбовці приступили до служби, а не вийшли у відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею 3-х річного віку.

Суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в повному обсязі сплачувалися 2 територіальним вузлом урядового зв`язку у встановлені законодавством строки, що підтверджуються відповідними платіжними дорученнями № 1042 від 29.11.2017 року сумою 9099,79 грн. та № 1265 від 29.11.2018 року сумою 17497,92 грн., № 372 від 12.12.2019 р. сумою 19098,62 грн. з відповідного рахунка грошового забезпечення.

Отже, позивачем сплачено єдиний внесок за період серпень 2017 року своєчасно та у встановлені ч. 8 ст. 9 Закону № 2464-VI строки.

Відповідно до визначення в п.6 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Суд зауважує, помилка при сплаті ЄСВ у зазначенні невідповідного рахунку не може слугувати підставою для застосування до позивача штрафних санкцій та нарахування пені з підстав несвоєчасного перерахування ЄСВ, враховуючи, що недоїмки зі сплати ЄСВ за вказаний період позивач не має. До того ж, в результаті виявлення такої помилки платником було вжито відповідні заходи щодо спрямування коштів за належністю шляхом подання до податкового органу заяв про перерахування помилково відправлених сум єдиного соціального внеску (ЄСВ) на належні рахунки, в результаті чого було здійснено перерахування коштів в рахунок сплати ЄСВ за період серпень 2017р. з одного рахунку на інший.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 14 лютого 2018 року по справі №816/1254/17, від 20 лютого 2018 року по справі №816/591/16, від 24 жовтня 2018 року по справі №760/6097/16-а (2а/760/590/16), від 11.04.2019 у справі №822/3323/17, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

За таких підстав, відповідачем протиправно та без достатніх на то підстав прийняте рішення № від 13.07.2020 р. про застосування штрафних санкцій у розмірі 7 836,21 грн. та нарахування пені у розмірі 237,45 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасне сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску 2 територіальним вузлом урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, яке підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов 2 територіального вузла урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (, пров. Куряжанський, буд. 1-ж, м. Харків, 61098) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення № від 13.07.2020 р. Центрального управління Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про застосування штрафних санкцій у розмірі 7 836,21 грн. та нарахування пені у розмірі 237,45 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасне сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску 2 територіальним вузлом урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (, вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057) на користь 2 територіального вузла урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (, пров. Куряжанський, буд. 1-ж, м. Харків, 61098) суму судового збору у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 01 грудня 2020 року.

Суддя Н.А. Полях