Справа № 640/12858/20
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Кузьмишиної О.М. та Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 липня 2020 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати протиправними дії Київського міського військового комісаріату, які полягають у відмові визначити розмір посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на 1 січня 2019 року та на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві відповідні довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з відображенням у них щомісячних основних і додаткових видів грошового забезпечення в установлених розмірах;

- зобов`язати Київський міський військовий комісаріат визначити розмір посадового окладу та окладу за військовим званням станом на 1 березня 2018 року, на 1 січня 2019 року та на 1 січня 2020 року шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом відповідно на 1 січня 2018 року, на 1 січня 2019 року та на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт;

- зобов`язати Київський міський військовий комісаріат виготовити та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві оновлені довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 1 березня 2018 року, на 1 січня 2019 року та на 1 січня 2020 року з відображенням у них розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом відповідно на 1 січня 2018 року, на 1 січня 2019 року та на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, а інші щомісячні основні та додаткові види грошового забезпечення в установлених розмірах.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 липня 2020 року вказаний адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправними дії Київського міського військового комісаріату, які полягають у відмові станом на 29 січня 2020 року визначити розмір посадового окладу та окладу за військовим званням ОСОБА_1 шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві відповідні довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з відображенням у них щомісячних основних і додаткових видів грошового забезпечення в установлених розмірах;

- зобов`язано Київський міський військовий комісаріат визначити, виготовити та подати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на 29 січня 2020 року шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом відповідно на 01 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та інших щомісячних основних та додаткових видів грошового забезпечення в установлених розмірах.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Київський міський військовий комісаріат подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального і процесуального права. Скаржник вказує на те, що на час видачі довідки про грошове забезпечення позивача, діяв у відповідності до вимог чинного законодавства. Також Київський міський військовий комісаріат просить врахувати, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, не створює передумов для перерахунку пенсії, а відтак і для складення довідки про розмір грошового забезпечення. Відповідач наполягає на тому, що розрахункова величина для визначення посадового окладу та інших складових грошового забезпечення залишився незмінним.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому зазначив, що положення п. 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» не регулює питання встановлення розмірів грошового забезпечення військовослужбовців.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Київського міського військового комісаріату задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2020 року скасувати в частині задоволення позовних вимог та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, виходячи із такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що ОСОБА_1 проходив службу в Збройних Силах України на посаді старшого офіцера групи служби військ штабу командування Сухопутних військ Збройних Сил України та був звільнений у відставку за станом здоров`я згідно з наказом заступника Міністра оборони України командувача Сухопутними військами Збройних Сил України від 08 серпня 2001 року № 153.

З 24 серпня 2001 року позивачу призначено пенсію за вислугу військової служби, що підтверджується пенсійним посвідченням серії НОМЕР_1 від 25 липня 2017 року.

Із набранням чинності 08 червня 2007 року Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» повноваження з призначення і виплати пенсій, передбачених Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», були передані органами Пенсійного фонду України.

Станом на час розгляду і вирішення справи в суді ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві.

На виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», Головне управління Пенсійного фонду України у м. Києві на підставі виданої відповідачем довідки від 17 березня 2018 року № ФА 132496 провело перерахунок пенсії позивача з 01 січня 2018 року.

Згідно з вказаною довідкою про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 розмір посадового окладу становить 5780 грн 00 коп., а розмір посадового окладу за військовим званням 1410 грн 00 коп.

Посадовий оклад був визначений на підставі додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова № 704) згідно з 29 тарифним розрядом, якому відповідає тарифний коефіцієнт 3,28, а оклад за військовим званням «підполковник» на підставі додатку 14 до Постанови № 704 із застосуванням тарифного коефіцієнта 0,80. У якості розрахункової величини для визначення посадового окладу та окладу за військовим званням відповідач використав розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року.

ОСОБА_1 22 січня 2020 року звернувся до Київського міського військового комісаріату із заявою щодо перерахунку розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням та додаткових видів грошового забезпечення із використанням такої розрахункової величини як 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Листом від 17 лютого 2020 року № ВСЗ/728 відповідач повідомив, що підстав для перерахунку немає, оскільки всі показники розраховано у відповідності до п. 4 Постанови № 704.

Не погоджуючись із такими діями Київського міського військового комісаріату, ОСОБА_1 звернуся до суду з адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив із того, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, що залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, визнано протиправним та нечинним п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», який були внесені зміни до п. 4 Постанови № 704.

Колегія суддів не погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він не знайшов свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

У відповідності до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Постановою Кабінету Міністрів від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» було підвищено грошове забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.

Відповідно до п. 4 Постанови № 704 у редакції, що була чинною до 24 лютого 2018 року, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

У свою чергу додатки 1, 12, 13, 14 до п. 4 Постанови № 704 містять примітки, у яких в якості розрахункової величини зазначений розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

З 24 лютого 2018 року набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі Постанова № 103), якою п. 4 Постанови № 704 викладено в новій редакції, яка передбачає, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

Отже, з 24 лютого 2018 року було змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».

Як раніше зазначалося, рішення суду першої інстанції про задоволення позову ґрунтується на тому, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18 визнано протиправним та нечинним п. 6 Постанови № 103, яким п. 4 Постанови № 704 був викладений у новій редакції.

Разом з тим вказаний висновок суду суперечить фактичним обставинам справи, адже п. 6 Постанови № 103 у межах справи № 826/3858/18 не оскаржувався, судом не перевірявся та нечинним не визнавався.

Натомість рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, що залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, було визнано протиправними та нечинними п.п. 1, 2 Постанови № 103 та зміни до п. 5 і додатка 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45.

Під час розгляду і вирішення апеляційної скарги колегія суддів також враховує, що постановою № 103 було викладено у новій редакції п. 4 Постанови № 704, однак зміни у додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 внесені не були.

Відтак, починаючи з 24 лютого 2018 року положення п. 4 Постанови № 704 передбачають використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, а додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

Вирішуючи питання про те, яку із вказаних розрахункових величин повинен був застосувати Київський міський військовий комісаріат при розгляді заяви ОСОБА_1 від 22 січня 2020 року, колегія суддів виходить із того, що правила визначення розміру посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначає саме п. 4 Постанови № 704.

Натомість у додатках 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 посилання на іншу розрахункову величину ніж у п. 4 цієї ж Постанови міститься у примітках, які за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.

Колегія суддів враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі Правила № 870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.

За змістом п. 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

Положеннями п. 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

Зазначені норми права додатково підтверджують, що примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер, не може містити норм права і не визначає із яку саме розрахункову величину слід використовувати при обчисленні окладів.

Відтак, не приведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови № 704 у відповідність до змін, що були внесені в п. 4 цієї ж Постанови, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)».

Крім того п. 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», який набрав чинності 01 січня 2017 року, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що згідно з Постановою № 704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня 2018 року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Такі ж правила діють при визначенні грошового забезпечення для перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції прийшов до неправильного висновку щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 , адже дії Київського міського військового комісаріату щодо обчислення складових грошового забезпечення із використанням розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, були правомірними.

Отже, доводи апеляційної скарги Київського міського військового комісаріату спростовують висновки суду, що викладені в рішенні від 28 липня 2020 року та є підставами для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення без додержання норм матеріального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Київського міського військового комісаріату задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2020 року скасувати в частині задоволення позовних вимог та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 242, 238, 290, 291, 308, 311, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 липня 2020 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову в цій частині.

В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ч. 5 ст. 291 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді О.М. Кузьмишина

Є.В. Чаку