Справа № 300/3466/20
Суддя: Микитин Н.М.
Дата ухвалення: 2020-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"02" грудня 2020 р. Справа № 300/3466/20
м. Івано-Франківськ
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Микитин Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військового комісаріату міського Житомирського району, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Військова частина НОМЕР_1 та Одеський територіальний архівний відділ Галузевого державного архіву Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання до вчинення дій, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 в особі представника адвоката Галкіна С.А. 27.11.2020 звернувся до суду з позовом до Військового комісаріату міського Житомирського району, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Військова частина НОМЕР_1 та Одеський територіальний архівний відділ Галузевого державного архіву Міністерства оборони України про визнання бездіяльності щодо оформлення військової пенсії внаслідок інвалідності пов`язаної з пораненням при захисті Батьківщини протиправною та зобов`язання призначити, нарахувати та виплатити військову пенсію як особі з інвалідністю внаслідок війни третьої групи, за період з 27.09.2017 по 15.11.2020 включно.
Приписами пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві вказується повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
Вивчивши матеріали адміністративного позову суд зазначає, що ОСОБА_1 , в позовній заяві визначено відповідачем - Військовий комісаріат міського Житомирського району та на виконання пункту 2 частини 5 статті 160 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 07699718.
З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, шляхом вірного визначення відповідача, а саме в частині назви юридичної особи відповідача, коду ЄДРПОУ та його місцезнаходження.
Відповідно до частини 6 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.
Суд зазначає, що позовну заяву подано представником позивача - адвокатом Галкіним С.А., однак у ній не зазначено відомостей щодо його реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України.
Відтак, представнику позивача необхідно зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України ОСОБА_2 .
Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина друга статті 5 КАС України).
В свою чергу, пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Відтак, суд роз`яснює позивачу, що зміст позову - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме - звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення. Через це зміст позовних вимог має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Спосіб захисту порушеного права має відповідати положенням статті 5 КАС України.
Ознайомившись зі змістом позовної заяви, суд зазначає, що його описова частина містить правове обґрунтування з приводу бездіяльності Військового комісаріату міського Житомирського району щодо не підтвердження проходження позивачем військової служби за контрактом.
В той же час, із змісту прохальної частини адміністративного позову слідує, що позивач просить суд: визнати бездіяльності щодо оформлення військової пенсії внаслідок інвалідності пов`язаної з пораненням при захисті Батьківщини протиправною та зобов`язання призначити, нарахувати та виплатити військову пенсію як особі з інвалідністю внаслідок війни третьої групи, за період з 27.09.2017 по 15.11.2020 включно.
При цьому суд звертає увагу позивача на те, що судовому захисту підлягають порушенні (невизнані) права та наявність спору між учасниками спірних правовідносин. Визначаючись щодо способу захисту порушених прав, позивач має формулювати позовні вимоги до відповідача, яким допущено порушення, і усунення порушення через ухвалення судового рішення (у разі задоволення позову) забезпечить дієвий і ефективний, належний захист прав і інтересів особи.
Наведене свідчить про невідповідність вступної та описової частини адміністративного позову його прохальній частині.
Відтак, позивачу необхідно визначитися з предметом оскарження, а також врахувати вимоги статті 5 КАС України, яка визначає способи судового захисту у разі порушення прав, свобод та законних інтересів особи та привести описову і мотивувальну частину адміністративного позову у відповідність до прохальної частини та наявних в матеріалах позову письмових документів, шляхом зазначення у таких частинах позову єдиного обґрунтування та вимог а також визначитись із предметом оскарження.
Окрім цього, слід відмітити, що за змістом пункту 5 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві поряд з іншим, зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Учасники справи зобов`язані подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази (пункт 4 частини 5 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно із частинами 1, 2, 4, 5 статті 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Позивач у позовній заяві вказує на те, що зібрав усі необхідні документи та передав їх до Військового комісаріату міського Житомирського району для оформлення військової пенсії внаслідок інвалідності пов`язаної з пораненням при захисті Батьківщини, однак відповідач не надсилав позивачу жодних відповідей про відмову в призначенні пенсії а лишень в усному порядку повідомив про неможливість оформлення та призначення йому військової пенсії внаслідок інвалідності пов`язаної з пораненням при захисті Батьківщини.
Втім, суд звертає увагу, що позивач не надав жодного доказу на підтвердження обставини звернення до Військового комісаріату міського Житомирського району із вищезгаданим пакетом документів щодо призначення пенсії, які не були розглянуті відповідачем.
Відповідно до приписів частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Суд звертає увагу, що згідно статті 118 КАС України, процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Відповідно до частини 1, абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Як вбачається із позовної заяви, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Військового комісаріату міського Житомирського району про зобов`язання призначити, нарахувати та виплатити військову пенсію як особі з інвалідністю внаслідок війни третьої групи, за період з 27.09.2017 по 15.11.2020 включно, в той же час, даний адміністративний позов подано до суду лише 27.11.2020, тобто зі впливом строку звернення до адміністративного суду.
В зв`язку із вищенаведеним, суд вважає, що позивач звернувся до суду із пропущенням шестимісячного строку, установленого КАС України, для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів та не додав до позову заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до частини 1 та 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Враховуючи наведене, позивачу на виконання вимог частини 6 статті 161 КАС України необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України.
Додатково суд зазначає, що за змістом частини 1 статті 42 КАС України учасниками справи, серед інших, є треті особи.
Частинами 1 і 2 статті 49 КАС України в залежності від фактичних обставин спірних правовідносин процесуальний закон розрізняє третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, та окремо третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Крім того, вказані положення КАС України ідентифікують третіх особі на стороні позивача чи відповідача.
У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (частина 4 статті 49 КАС України).
Відповідно до змісту позовної заяви позивачем процесуальних обов`язків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України не виконав, так як в позовній заяві, серед іншого, зазначається повне найменування та/або ім`я інших учасників справи, що в поєднанні із частинами 1, 2 і 4 статті 49 цього Кодексу, зобов`язує позивача визначити в якості кого слід залучити третю особу (третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги чи не заявляє такі вимоги щодо предмета спору; на стороні позивача чи відповідача).
За таких обставин суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам, визначеним статтями 123, 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку з вищевикладеним, згідно з вимогами статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.
На підставі наведеного, керуючись статтями 5, 122, 123, 160, 161, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військового комісаріату міського Житомирського району, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Військова частина НОМЕР_1 та Одеський територіальний архівний відділ Галузевого державного архіву Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання до вчинення дій - залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом:
- визначення належного відповідача у даній справі із зазначенням його назви, місцезнаходження та коду ЄДРПОУ відповідно до інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
- зазначення реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, представника позивача;
- подання належно оформленої позовної заяви із приведенням описової і мотивувальної частину адміністративного позову у відповідність до прохальної частини та наявних в матеріалах позову письмових документів, шляхом зазначення у таких частинах позову єдиного обґрунтування та позовних вимог;
- надання належним чином засвідчених письмових доказів на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме заяву звернення до Військового комісаріату міського Житомирського району для оформлення військової пенсії внаслідок інвалідності пов`язаної з пораненням при захисті Батьківщини;
- подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачці звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України та навести доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку, надати докази на підтвердження даних доводів;
- подання належно оформленої позовної заяви із уточненням в якості кого слід залучити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору військову частину НОМЕР_1 та Одеський територіальний архівний відділ галузевого державного архіву Міністерства оборони України: на стороні позивача чи відповідача.
Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у визначений строк позовна заява буде повернена.
Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ Микитин Н.М.