Справа № 640/8644/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2020 року м. Київ № 640/8644/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., вирішивши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО»

до Київської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО» (далі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суд міста Києва з позовом до Київської міської митниці ДФС (далі також - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС №КТ-UA-2019 від 06.05.2019 року про визначення коду товару;

- визнати протиправною і скасувати складену Київською митницею ДФС картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що оскаржуване рішення та карта є протиправними, оскільки, відповідач, не погодившись з вибраним позивачем кодом класифікації, змінив його. Вважає, що код товару, який зазначений у митній декларації відповідає класифікації товару згідно УКТЗЕД.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.06.2019 року прийнято справу до провадження та постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Через канцелярію суду 25.06.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечує з тих підстав, що під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття спірного рішення про коригування митної вартості Київська міська митниця ДФС діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а відтак підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

08.07.2019 року відповідачем подано доповнення до відзиву на адміністративний позов, де зазначено, що з урахуванням призначення товару, а також з урахуванням правила 3(а), основних правил інтерпретації УКТЗЕД, перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис, тому Київська митниця ДФС прийняла вірне класифікаційне рішення про зміну коду товару, від 06.05.2019 року №КТ-UA з заявленого декларантом коду на .

У відповіді на відзив, поданої через канцелярію суду 18.07.2019 року позивачем вказано, що ним надано усі необхідні відомості про товар, яких достатньо для визначення коду УКТ ЗЕД, а саме, код УКТ ЗЕД . Зауважує, експертний висновок Київської торгово-промислової палати №ЦК 296/1 від 16.04.2015 року щодо встановлення відповідності коду УКТ ЗЕД портативним колонкам ASPIRING Hit Box 200 може бути застосований та повинен братися до уваги при визначенні коду УКТ ЗЕД, оскільки відмінність портативних колонок полягає лише у потужності таких пристроїв.

Через канцелярію суду 08.08.2019 року відповідачем подано заперечення на відзив, де наполягає на тому, що Київська міська митниця ДФС прийняла вірне класифікаційне рішення про зміну коду товару.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО» на підставі контракту від 20.11.2017 року №1001/2018, укладеного з компанією TECHSON TECHNOLOGY CO (м. Шенжень, Китай) на купівлю товару, було ввезено для реалізації його на території України.

06.05.2019 року позивачем з метою митного оформлення подано до Київської міської митниці митну декларацію №UA100010/2019/330517 для митного оформлення товару, в якій задекларовано імпортний товар - портативні музичні колонки у графі 33 за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності .

В графі 31 «Опис товар» позивачем зазначено відомості про товар «Портативні музичні колонки TM Aspring: модель Aspring Hit Box 150 - з передавальним пристроєм Bluetooth, з вбудованим Lion акумулятором 3,7 В, 600 мАм-1000 шт, габаритні розміри: 106.5*97.5*41 мм. Колір: чорно-зелений. Матеріал корпусу - пластик з гумовими вставками. LED індикація відсутня. Є підтримка зовнішнього накопичувача (micro SD). Є ФМ-радіо. Комплектність: коробка, USB кабель для підзарядки пристрою, інструкція, AUX кабель, гарантійний талон. Виробник: YSUN (HK) TECHNOLOGY CO., LIMITED. Країна виробництва: CN марка ASPIRING».

06.05.2019 року Київською митницею Державної фіскальної служби прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2019, в якому визначений код товару згідно УКТЗЕД: - портативні музичні колонки ТМ Aspiring : замість .

Згідно картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672, повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: відповідно до статей 68, 69 Митного кодексу України митним органом буде змінено код товар №1 на підставі рішення про визначення коду товару від 06.05.2019 №КТ-UA-2019.

У відповідності до експертного висновку №ЦК-296/1 від 16.04.2015 року, портативні колонки ASPIRING HitBox 200 - це портативна Bluetooth (3.0) колонка з розширеним функціоналом і зручним інтерфейсом. Динамік має міцний алюмінієвий корпус і убудований акумулятор, розрахований на 3-5 годин роботи в режимі відтворення музики, відповідають коду: 8527 91 19 00 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою - з одним або кількома гучномовцями, вмонтованими в один корпус - інша.

Незгода позивача зі спірними рішеннями зумовила його звернення до суду з даним адміністративним позовом за захистом своїх прав.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та відповідь на відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі також - всі нормативно-правові акти наведені чинними на момент виникнення спірних правовідносин), правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі також - УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та визначається Законом України «Про Митний тариф України».

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Структура десяти знакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Як визначає частина перша статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами другою та четвертою статті 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 року № 584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1.Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2.(а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3.У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Пунктом І розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщується через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 року передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України.

Відповідно до пункту 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Митного кодексу України; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо): зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Митного кодексу України.

Згідно із пунктом 5 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів передбачено, що у неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Так, позивачем при здійсненні митного декларування товару вказано код УКТ ЗЕД товару для портативні музичні колонки ТМ Aspiring: модель: Aspiring HitBox 150, з огляду на наступні дані в графі 31 «Опис товару»: Портативні музичні колонки ТМ Aspiring: модель Aspiring HitBox 150 - з передавальним пристроєм Bluetooth 4,2, з вбудованим Lion акумулятором 3, 7 В, 600 мАм - 1000 шт., габаритні розміри: 106.5*97.5*41 мм. Колір: чорно-зелений. Матеріал корпусу - пластик з гумовими вставками. LED індексація відсутня. Є підтримка зовнішнього накопичувача (micro SD). Є ФМ-радіо. Комплектність: USB кабель для підзарядки пристрою, інструкція, AUX кабель, гарантійний талон. Виробник: YSUN (HK) TECHNOLOGY CO., LIMITED. Країна виробництва: CN. Торгівельна марка: ASPIRING».

Як встановлено судом, модель ASPIRING HitBox 200 за своєю функціональністю є ідентичною моделі ASPIRING HitBox 150, відмінність полягає лише у потужності пристроїв.

Дослідивши всі матеріали справи, суд приходить до висновку, що опис вищевказаних портативних колонок в повній мірі відповідає опису коду УКТ ЗЕД 8527 91 19 00, а тому позивачем правомірно вказано саме цей код при здійсненні розмитнення такого товару. Разом з тим, посилання відповідача по справі в оскаржуваних рішеннях на необхідність зазначення коду УКТ ЗЕД 8527 13 99 00 є таким, що суперечить такому коду ЗЕД, оскільки вказаний код УКТ ЗЕД 8527 13 99 00 надає абсолютно інший опис товару. Оскільки, до товарної позиції коду УКТ ЗЕД 8527 відносяться: побутові радіоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т. П., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником). Додатковими поясненнями до товарної категорії 8527 13 99 є пояснення, котрі застосовуються до товарної категорії 8527 13 10, а саме, до цієї категорії включаються радіо мовленнєві приймачі, поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, незалежно від того, поєднані вони з іншою апаратурою для запису або відтворення звуку (наприклад, касетного типу) або годинником або ні. До цієї категорії також включається апаратура для відтворення звуку, що зветься «MP3-плеєри», що використовує оптичний носій інформації та вбудовані пристрої, котрі можуть бути послідовно активовані для прийому сигналів радіомовлення з допомогою програмного забезпечення.

Крім того, судом встановлено, що даний товар та ідентичний товар регулярно заявлявся декларантом позивача відповідачу в товарній позиції згідно з УКТЗЕД в 2018 році, а відповідач без зауважень здійснював їх митне оформлення за вказаним кодом, що підтверджується копіями митних деклараці1 № UА125100/2018/301373, від 17.01.2018 року, № UA125100/2018/302384, від 29.01.2018 року, № UA125100/2018/314156 від 25.05.2018 року, № UA125100/2018/337137 від 17.12.2018 року.

У відповідності до частини четвертої статті 3 Митного кодексу України у разі, якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Зміна відповідачем оскаржуваним рішенням підходів до класифікації товару, раніше застосованих під час здійснення митного контролю ідентичних товарів, випущених у вільний обіг за вказаними вище митними деклараціями, є порушенням принципу «належного урядування».

Згідно з правовою позицією, висловленою в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України», принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

У рішенні від 23 вересня 1998 року по справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» Європейський Суд з прав людини вказує, що усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія.

Принцип правової визначеності є необхідним елементом принципу верховенства права. В свою чергу, вимоги державного органу, які адресовані суб`єкту господарювання під час проходження тих чи інших адміністративних процедур, мають бути аналогічними із практикою застосування таких процедур і в інших аналогічних умовах.

Конституційний Суд України в рішенні від 29 червня 2010 року у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) абзацу восьмого пункту 5 частини першої статті 11 Закону України «Про міліцію» зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини).

Окремо, суд вважає за необхідне звернути увагу на ту обставину, що позивач з 2018 року регулярно здійснює розмитнення цього ж та ідентичного товару за заявленими ним кодам УКТ ЗЕД 85279119 та жодних рішень про зміну коду УКТ ЗЕД відповідач не приймав, що свідчить про правомірність розмитнення товару саме за такими кодам.

Суд приходить до висновку, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не враховано, що при незмінних положеннях законодавства ним приймаються щодо позивача взаємовиключні за змістом рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, зокрема, при митному оформленні протягом 2018-2019 років.

В матеріалах справи наявний висновок Київської торгово-промислової палати №ЦК-296/1 від 16.04.2015 року, згідно якого, портативні колонки ASPIRING HitBox 200 - це портативна Bluetooth (3.0) колонка з розширеним функціоналом і зручним інтерфейсом. Динамік має міцний алюмінієвий корпус і убудований акумулятор, розрахований на 3-5 годин роботи в режимі відтворення музики, відповідають коду: 8527 91 19 00 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою - з одним або кількома гучномовцями, вмонтованими в один корпус - інша, що підтверджує правомірність здійснення розмитнення вказаного позивачем товару саме за кодом 8527 91 19 00.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає підтвердженими доводи позивача, що спірний товар відповідає коду УКТЗЕД 8527 91 19 00, а не коду 8527 13 99 00, як встановлено відповідачем, тому рішення про визначення коду товару від 06.05.2019 року ДФС №КТ-UA-2019, прийняте Київською міською митницею Державної фіскальної служби України підлягає скасуванню.

Частиною дванадцятою статті 264 Митного кодексу України встановлено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Оскільки відмова у митному оформленні за митною декларацією №UA100010/2019/00672 пов`язана з прийняттям Київською міською митницею ДФС рішення про визначення коду товару №KT-UA-2019 від 06.05.2019 року, яке визнано судом протиправним, підлягає також задоволенню вимога позивача про визнання протиправною та скасування складеної Київською міською митницею ДФС картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, положень проаналізованого законодавства, наявних у матеріалах справи доказів та наведених сторонами аргументів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Відповідно до положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Натомість, відповідачем не надано належних та достатніх доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовується його заперечення проти позову.

З огляду на встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення в повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжного доручення від 17.05.2019 року №82, яка міститься у матеріалах справи, за подання позовної заяви до суду позивачем сплачено 1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна грн. 00 коп.), що, з огляду на задоволення позовних вимог в повному обсязі, підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Разом з тим, згідно з положеннями пунктів 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» постановлено утворити Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу; Державна митна служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну митну політику, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування митного законодавства.

Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 року № 858 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби»: утворено Київську митницю Держмитслужби, Київська міська митниця ДФС (відповідач) реорганізована шляхом приєднання до Київської митниці Держмитслужби. Київська міська митниця ДФС (відповідач) з 28.11.2019 року перебуває в стані припинення.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1217-р «Питання Державної митної служби» погоджена пропозиція Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення з 08.12.2019 року Державною митною службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 року № 227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» (Офіційний вісник України, 2019 р., № 26, ст. 900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи.

Відповідно до наказу Київської митниці Держмитслужби від 06.12.2019 року № 7 «Про початок роботи Київської митниці Держмитслужби», прийнятим на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року №1200 та від 02.10.2019 року №858, розпочато діяльність структурних підрозділів Київської митниці Держмитслужби (митні пости) з 00:00 год. 08.12.2019 року.

Тобто, правонаступником відповідача у сфері виконуваних функцій є Київська митниця Держмитслужби (; 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8-а).

Відповідно до положень статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

У зв`язку з наведеним суд дійшов висновку про заміну відповідача його правонаступником, з якого стягнути сплачену позивачем суму судового збору.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246, 257 - 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС №КТ-UA-2019 від 06.05.2019 року про визначення коду товару;

3. Визнати протиправною і скасувати складену Київською митницею ДФС картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО» () сплачену суму судового збору у розмірі 1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна грн. 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ХІМЕКСПО» (; 03148, м. Київ, вул. Пшенична, буд. 14);

Відповідач: Київська митниця Держмитслужби (; 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8-а).

Повне рішення складено 30.11.2020 року.

Суддя Л.О. Маруліна