Справа № 342/213/20
Суддя: Федів Л. М.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 342/213/20
Провадження № 2-а/342/12/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Федів Л.М.,

з участю: секретаря судового засідання Козаченко Л.Д.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городенка справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання безпідставною та незаконною постанови від 07.02.2019 № 13/1009/м.6/2020 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкала Василя Васильовича по справі про адміністративне правопорушення, її скасування та закриття справи про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, в якому просить визнати безпідставною та незаконною постанову від 07.02.2019 № 13/1009/м.6/2020 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василя Васильовича по справі про адміністративне правопорушення про оштрафування ОСОБА_1 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, її скасувати, закрити справу про адміністративне правопорушення, крім цього постановити окрему ухвалу, якою повідомити правоохоронні органи про вчинений злочин за ознакою відповідної частини ст. 382 КК України головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василем Васильовичем, що грунтується на невизнанні та невиконанні рішення суду в справі №342/836/19 провадження 2-а/342/6/2020.

Позовні вимоги мотивовані тим, що рішенням Городенківського районного суду від 05 лютого 2020 року по справі № 342/836/19 (провадження № 2-а/342/6/2020) ухвалено позов задовольнити; визнати протиправною та скасувати Постанову № /1009/m.6/2019 по справі про адміністративне правопорушення від 04.07.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн; провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито. Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василь Васильович, який приймав участь в справі № 342/836/19, будучи не задоволений її результатом, 07.02.2020 склав щодо позивача постанову № 13/1009/м.6/2020 з підстави не виконання вимог припису від 21.06.2019 щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1 . Гр. ОСОБА_1 проведено без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює дві квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку в спільній веранді, чим порушив абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553. Встановив, що відповідальність за вказане ним правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, тому оштрафував позивача на 5100 грн. Характерно те, що питання «Реконструкції квартири АДРЕСА_1 , яка проводиться без реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює дві квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку в спільній веранді» було предметом розгляду справи № 342/836/19 (провадження № 2-а/342/6/2020), в якій 05.02.2020 прийняте судове рішення.

03.03.2020 відповідач Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області направив на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому покликається на те, що позов є безпідставним та необґрунтованим. Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлені Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність», «Про основи містобудування», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 (далі - Положення), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553). На підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 28.05.2019 було видано направлення на проведення перевірки. Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. у період з 19.06.2019 по 21.06.2019, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком № 553 на підставі наказу № 256-П/1009/1.5/2019, проведено позаплановий захід дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил гр. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 . В ході перевірки встановлено, що здійснюється реконструкція квартири АДРЕСА_3 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює дві квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку у спільній веранді. За результатами перевірки складено: акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.06.2019; протокол про адміністративне правопорушення від 21.06.2019 та Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.06.2019, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення згідно чинного законодавства в термін до 21.08.2019 оформивши дозвільні документи або привести до попереднього стану. Ухвала про відкриття провадження у справі щодо оскарження припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.06.2019 на адресу Управління не надходила, також відсутнє судове рішення, яке б перешкоджало проведенню позапланової перевірки (ухвала про забезпечення позову та ін.) як наслідок немає жодних правових підстав стверджувати про неправомірність винесення постанови за невиконання вимог припису. Оскільки було виявлене порушення, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. 04.07.2019 постановою по справі про адміністративне правопорушення № 57/1009/m.6/2019 притягнув позивача до відповідальності у виді штрафу, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Головним інспектором будівельного нагляду Управління у період з 20.01.2020 по 31.01.2020 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в частині виконання вимог припису від 21.06.2019. позивачу було відомо про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, що підтверджується підписом у направленні про здійснення позапланового заходу, окрім того контрольно-інспекційний захід проведено в присутності представника правоохоронних органів, що також засвідчується відповідним підписом у направленні. В ході проведення позапланового заходу встановлено, що вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.06.2019 виконані не були, як наслідок, за результатами перевірки складено: акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020; протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020. Позивач відмовився від отримання вказаних матеріалів, тому їх направлено рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за № 758. Оскільки, в ході позапланової перевірки було встановлено, що вимоги припису від 21.06.2019 виконані не були, керуючись ч. 1 ст. 188-42 КУпАП постановою по справі про адміністративне правопорушення від 07.02.2020 № 13/1009/m.6/2020 притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф у сумі 5100,00 грн. Просять відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

18.06.2020 позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву-клопотання, в якому просив: 1) визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області № 13/1009/м.6/2020 від 07.02.2019 по справі про адміністративне правопорушення; 2) стягнути через незаконні дії та завдану моральну шкоду ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 13600 грн. (8500 + 5100), які зазначені у двох постановах Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на користь громадянина ОСОБА_1 ; 3) повідомити правоохоронні органи: поліцію, прокуратуру та ДБР про організовану злочинну групу в складі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , яка безкарно, незаконно і умисно вчинила діяння, які мають ознаки кримінального злочину та зобов`язати їх відкрити кримінальні провадження.

20.08.2020 позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання, в якому просив виключити з позовних вимог: постановити окрему ухвалу, якою повідомити правоохоронні органи про вчинений злочин за ознакою відповідної частини ст. 382 КК України головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василем Васильовичем, та відшкодування моральної шкоди; інші вимоги залишити без змін.

Ухвалою суду від 06 листопада 2020 року відмовлено в задоволенні клопотання представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі структурного підрозділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про зупинення провадження у справі №342/213/20 до завершення ліквідаційної процедури Державної архітектурно будівельної інспекції України та встановлення правонаступників.

В судове засідання 30.11.2020 позивач не з`явився. До суду 20.08.2020 подав клопотання, в якому просив завершити розгляд справи без його участі.

В судове засідання 30.11.2020 представник відповідача не з`явився, хоча про дату, час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (судової повістки). Причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд дійшов наступного.

В період з 19.06.2019 по 21.06.2019 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. на підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області № 256-П/1009/1.5/2019 від 19.06.2019 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », за результатами якої складено Акт №256/1009/m.8/2019 від 21.06.2019 та протокол про адміністративне правопорушення від 21.06.2020. Згідно цього акта позивач ОСОБА_1 одночасно значиться: замовником, підрядником, господарським; Розділ V Акта містить відмітку, що процес проведення заходу фіксувався посадовою особою органу державного нагляду (контролю) засобами фототехніки. Однак, до наданої суду та позивачу копії Акту такі фото-фіксування не додані. Актом встановлено наявність порушень вимог законодавства: реконструкція квартири АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 проводиться без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює дві квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку у спільній веранді, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (розділ VІІІ Акта).

21 червня 2019 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено Припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким сформовано вимогу усунути виявлені порушення згідно чинного законодавства в термін до 21.08.2019, оформивши дозвільні документи або привести до попереднього стану.

04.07.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В. винесено Постанову № /1009/m.6/2019 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Рішенням Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 05 лютого 2020 року по справі № 342/836/19 (провадження № 2-а/342/6/2020) задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Визнано протиправною та скасовано постанову № /1009/m.6/2019 по справі про адміністративне правопорушення від 04.07.2019, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.

Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області 20.01.2020 видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу (перевірки) «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », з яким ОСОБА_1 ознайомився 28.01.2020 в присутності дільничного ОСОБА_7 .

В період з 20.01.2020 по 28.01.2020 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. на підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області № 30-П/1009/1.5/2019 від 20.01.20 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », за результатами якої складено Акт №30/1009/m.8/2020 від 28.01.2020 та протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020. Згідно цього акта позивач ОСОБА_1 одночасно значиться: замовником, підрядником, господарським; Розділ V Акта містить відмітку, що процес проведення заходу фіксувався посадовою особою органу державного нагляду (контролю) засобами фототехніки. Однак, до наданої суду та позивачу копії Акту такі фото-фіксування не додані. Актом встановлено наявність порушень вимог законодавства а саме: не виконання вимог припису щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку у спільній веранді, чим порушено абз. 4 п. 14 Порядку 553 (розділ VІІІ Акта).

Постановою № 13/1009/м.6/2020 від 07 лютого 2020 року по справі про адміністративне правопорушення, складеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області Бицкало В.В., ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 5100 грн.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно абз. 4 п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 16, 17 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Частиною 1 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В свою чергу, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення).

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 КУпАП).

Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. З наведеного слідує, що порушенням п. 1. ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» може вважатись тільки виконання саме будівельних робіт, а не будь-яких інших.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення и через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт (пункт 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466.

Згідно пункту 1 «Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406, до них належать роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (CCI), з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Відповідно до вимог ст. 100 ЖК України та з урахуванням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, до перепланування відносяться ремонтно-будівельні роботи, що провадяться за відповідними проектами із зміною фізичних параметрів цих приміщень, знесенням або перенесенням внутрішніх легких некапітальних перегородок, улаштуванням нових елементів і деталей, прорізів без втручання у зовнішні стіни, міжповерхові перекриття та інші несучі конструкції жилого будинку з метою підвищення благоустрою та поліпшення умов проживання без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у цьому будинку або приміщенні. Перепланування жилих будинків та жилих приміщень здійснюється без зміни їх геометричних розмірів та функціонального призначення, але змінює конфігурацію приміщень, що вимагає внесення змін до технічного паспорту будинку або приміщення. До переобладнання відносяться улаштування в індивідуальних жилих будинках, окремих квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання; перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.

З наведеного слідує, що переплануванням є ремонтно-будівельні роботи, проведені без втручання в несучі конструкції. У випадку якщо ремонтно-будівельні роботи були проведені стосовно зовнішньої стіни, яка не є несучою конструкцією, такі роботи слід розцінювати як перепланування.

Із оскаржуваної постанови не вбачається, що позивач притягнутий до адміністративної відповідальності за виконання будівельних робіт з реконструкції житлового приміщення у спосіб втручання в несучі конструкції без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відтак, в даній адміністративній справі факт виконання позивачем ОСОБА_1 (який в акті № 30/1009/m.8/2020 від 28.01.2020 значиться: «замовник»,«підрядник», «господарським») будівельних робіт з реконструкції житлового приміщення шляхом втручання у несучі конструкції та необхідність отримання спеціального дозволу, - підлягає доказуванню саме відповідачем, як суб`єктом владних повноважень.

В даній адміністративній справі відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не виконано обов`язку щодо доведення правомірності прийнятого рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки ані оскаржувана постанова, ані відзив на позов не містять посилання на належні та допустимі докази, які б підтверджували факт виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції належної йому квартири АДРЕСА_1 шляхом втручання у несучі конструкції та необхідність отримання спеціального дозволу.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження того, що виконані на об`єкті роботи належать до переліку будівельних робіт, які потребують документів, що дають право на їх виконання, не надано доказів того, що позивач є замовником чи виконавцем будь-яких будівельних робіт на відповідному об`єкті.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Вимогами статті 272-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Отже, зазначеними нормами встановлено порядок повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, де у рішенні від 06 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» зазначається, що справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того відповідно до принципу рекомендацій № R (91) 1 Комітету - Міністрів Ради Європи державам - членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у резолюції (77) 31 принципів справедливо адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватись такими принципами: особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; вона або її представник інформується стосовно характеру доказів зібраних у справі проти неї; вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Отже, особі, яка притягається до відповідальності має бути обов`язково повідомлено про підстави розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також про день і місце такого розгляду, роз`яснено відповідні права та обов`язки.

Відповідно до матеріалів справи у протоколі про адміністративне правопорушення підпис позивача відсутній, так як він відмовився від підписання протоколу. При цьому пояснень позивач також не надавав.

Відтак, відповідач повинен був повідомити позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення поштовим відправленням з повідомленням про вручення.

Судом встановлено, що оскаржувану постанову винесено за відсутності позивача.

При цьому, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Так, відповідач не надав суду доказів надіслання позивачу протоколу про адміністративне правопорушення із зазначенням дати та місця розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Посилання представника відповідача у відзиві на позовну заяву на те, що акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020, протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020, від отримання яких позивач відмовився, направлено йому рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за № 758, суд не може визнати як належний доказ, оскільки суду не надано повідомлення про вручення такого відправлення.

При цьому, до суду також не подано описів вкладення до цінного листа відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.

Відтак, доказів належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи суду не надано.

Отже, оскільки ОСОБА_1 не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи, відтак, його позбавлено прав, передбачених Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу, тобто порушено його право на захист.

Неповідомлення відповідачем позивача у даній справі у встановленому порядку про розгляд справи про адміністративне правопорушення є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/19 та від 21 листопада 2019 року у справі №826/5857/16.

Крім того, Розділ V Акта, складеного за результатами перевірки, містить відмітку, що процес проведення заходу фіксувався посадовою особою органу державного нагляду (контролю) засобами фототехніки. Однак, до наданої суду та позивачу копії Акту такі фото-фіксування не додані.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що уточнений адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 72, 77, 194, 205, 211, 220, 229, 241-246, 250, 255, 286 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Уточнені позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову № 13/1009/m.6/2020 по справі про адміністративне правопорушення від 07.02.2020, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Городенківський районний суд Івано-Франківської області протягом десяти днів з дня його складення.

Місце проживання позивача ОСОБА_1 - АДРЕСА_4 .

Місцезнаходження Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області - вул. І. Франка, 4,м. Івано-Франківськ.

Судове рішення складене 30.11.2020.

Суддя: Федів Л. М.