Справа № 580/5294/20
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 листопада 2020 року справа № 580/5294/20 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у підготовчому засіданні в загальному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державна судова адміністрація України та Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про визнання дій протиправними та стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Черкаського окружного адміністративного суду перебуває справа №580/5294/20 за позовом ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державна судова адміністрація України та Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про визнання дій протиправними та стягнення коштів.

Спірні правовідносини стосуються обмеження позивачу суддівської винагороди, вчиненого Черкаським апеляційним судом на виконання Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» №294-ІХ від 14.11.2019, в редакції Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік» №553-ІХ від 13.04.2020.

Пунктом 2 частини 1 статті 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VІІІ від 02.06.2016 визначено, що функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів здійснює Державна судова адміністрація України щодо фінансового забезпечення діяльності всіх інших судів, діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони та Державної судової адміністрації України.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них у встановленому порядку обсяги бюджетних асигнувань.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» №4901-VІ від 05.06.2012 визначено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Згідно пункту 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03.08.2011, у разі наявності у боржника або головного розпорядника бюджетних коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому положення пунктів 28 - 34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Законом України «Про Державний бюджет на 2020 рік» №294-ІХ від 14.11.2019 Державній судовій адміністрації України затверджена бюджетна програма КПКВК 0501150 «Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів» із загальним фондом у розмірі 3 млн. грн.

Таким чином, у разі задоволення позову, рішення суду у справі впливатиме на обов`язок Державної судової адміністрації України як головного розпорядника бюджетних коштів за бюджетною програмою 0501150 «Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів» щодо виконання рішення суду.

Відповідно до статті 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Згідно частини 2 статті 25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Згідно підпункту 3 пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку, здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Підпунктом 1 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України визначено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Пунктом 35 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03.08.2011, (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №45 від 30.01.2013), визначено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень.

Згідно пункту 38 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03.08.2011, (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №45 від 30.01.2013) для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Таким чином, відповідно до вказаних приписів, при виконанні судових рішень про задоволення позовних вимог про стягнення коштів на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними рішеннями державних органів, органом, який здійснює виконання такого рішення, є Державна казначейська служба України.

Згідно частини 3 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про виключення Державної судової адміністрації України із складу третіх осіб, і залучення її до участі у справі в якості співвідповідача та залучення Державної казначейської служби України до участі у справі в якості співвідповідача.

Керуючись статтями 48, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Виключити із складу третіх осіб у справі №580/5294/20 за позовом ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державну судову адміністрацію України.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача Державну судову адміністрацію України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021, ).

Запропонувати відповідачу Державній судовій адміністрації України протягом десяти днів від дати отримання копії ухвали надати до суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують фактичні обставини та докази надіслання їх копій позивачу.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача Державну казначейську службу України (вул. Бастіонна, 6, м. Київ, 01601, ).

Запропонувати відповідачу Державній казначейській службі України протягом десяти днів від дати отримання копії ухвали надати до суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують фактичні обставини та докази надіслання їх копій позивачу.

Попередити відповідачів Державну судову адміністрацію України та Державну казначейську службу України, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Руденко