Справа № П/320/969/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2020-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 грудня 2020 року справа № П/320/969/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

У провадженні Київського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа №П/320/969/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправною відмову Ірпінського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області у перерахунку пенсії ОСОБА_1 за період з 01.01.2014 по 02.08.2014, згідно статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", викладену у листі від 19.11.2019 №953/104-12.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (ідентифікаційний код 22933548, місцезнаходження: 04071, м.Київ, вул.Ярославська, буд.40) здійснити перерахунок основної та додаткової пенсії ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 відповідно до статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та провести відповідні виплати з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.09.2020 апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити дії повернуто особі, яка її подала.

Отже рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 набрало законної сили 24.09.2020.

23.10.2020 адміністративна справа №П/320/969/20 надійшла на адресу Київського окружного адміністративного суду.

20.11.2020 на адресу суду від відповідача Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області надійшла заява від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20.

В результаті автоматизованого розподілу вказана заява була передана для розгляду судді Кушновій А.О.

Розглянувши заяву відповідача Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно із ч.2 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відповідно до ч.3 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

В той же час суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 (з урахуванням подальших змін та доповнень) з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 до 22.05.2020 на всій території України встановлено карантин, дія якого продовжена постановами КМУ від 20.05.2020 № 392 та від 22.07.2020 №641 до 31.12.2020.

У зв`язку із встановленням карантину з 12.03.2020 до 31.12.2020 на всій території України та приймаючи до уваги рекомендації Ради суддів України від 11.03.2020 щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників справи, враховуючи, що судове рішення у даній справі ухвалено в порядку письмового провадження, а слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників справи, суд з метою недопущення створення можливої небезпеки здоров`ю учасників справи, вважає за можливе здійснювати розгляд заяви Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20 у порядку письмового провадження.

Обґрунтовуючи заяву про роз`яснення судового рішення від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20 Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області зазначає, що станом на 13.10.2020 вказане рішення суду не виконано, оскільки є незрозумілим в частині, що стосується розміру, в якому необхідно здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату основної та додаткової пенсії відповідно до статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" за період з 01.01.2014 по 02.08.2014, так як це зазначено у резолютивній частині рішення суду від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20.

У зв`язку з цим Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області просить суд роз`яснити судове рішення від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20 в частині, що стосується розміру, в якому зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок і виплату основної та додаткової пенсії відповідно до статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" за період з 01.01.2014 по 02.08.2014.

Так, пунктом 3 резолютивної частини рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (ідентифікаційний код 22933548, місцезнаходження: 04071, м.Київ, вул.Ярославська, буд.40) здійснити перерахунок основної та додаткової пенсії ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 відповідно до статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та провести відповідні виплати з урахуванням раніше виплачених сум.

Вирішуючи питання щодо роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 у справі №П/320/969/20, суд наголошує, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

При цьому, роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Така позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 05.04.2018 (справа №826/5824/15).

Верховний Суд в ухвалі від 01.02.2018 (справа № 591/3321/17) зазначив, що незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Зі змісту заяви відповідача про роз`яснення судового рішення вбачається, що відповідач просить роз`яснити резолютивну частину судового рішення в частині, що стосується розміру, в якому зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити позивачу перерахунок і виплату основної та додаткової пенсії відповідно до статей 50, 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" за період з 01.01.2014 по 02.08.2014.

Разом з цим, подана заява про роз`яснення судового рішення не містить посилань на те, що певні частини рішення викликають труднощі в їх розумінні, що зумовило незрозумілість для відповідача саме розміру, в якому відповідач зобов`язаний здійснити позивачу перерахунок і виплату основної та додаткової пенсії.

Суд у рішенні від 10.04.2020 у даній справі прийшов до висновку та чітко визначив, що у період з 01.01.2014 по 02.08.2014 правове регулювання правовідносин щодо виплати основної державної пенсії по інвалідності та додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю, іншими законами, крім Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", не здійснювалося.

Більш того, судом у рішенні від 10.04.2020 у даній справі чітко визначено, в якому розмірі відповідач у період з 01.01.2014 по 02.08.2014 повинен був нараховувати та виплачувати пенсію позивачу, а саме - в розмірі, визначеному статтями 50, 54 Закону України "Про статус і оціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи " №796-ХІІ від 28.02.1991 (зі змінами та доповненнями), а не Порядком обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210 "Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

Дослідивши текст рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020, суд дійшов висновку про те, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2020 прийняте в межах заявлених позовних вимог, є чітким за змістом і зрозумілим, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути труднощі щодо його розуміння, а тому розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу, не потребує.

Згідно з ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п.1 ч.2 ст.45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

З аналізу даних норм випливає, що подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення є підставою для визнання судом зловживанням процесуальними правами.

Проаналізувавши зміст судового рішення від 10.04.2020 та заяви відповідача про його роз`яснення, приймаючи до уваги матеріали справи, суд зазначає, що метою подання даної заяви відповідачем є безпідставне затягування процесу виконання судового рішення.

Таким чином, суд вважає за необхідне подання відповідачем заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення визнати зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на безпідставне затягування виконання судового рішення.

При цьому суд враховує, що по даній категорії справ у Київському окружному адміністративному суді склалась усталена судова практика, такі спори розглядаються Київським окружним адміністративним судом з 2018 року і дана категорія спорів є достатньо поширеною.

До жовтня 2020 року відповідачем не подавались заяви про роз`яснення судового рішення у даній категорії справ, натомість починаючи з жовтня 2020 року відповідач почав масово подавати до Київського окружного адміністративного суду заяви про роз`яснення судового рішення у даній категорії спорів після набрання рішеннями законної сили.

Відповідно до ч.3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що подання відповідачем заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення визнано судом зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на безпідставне затягування виконання судового рішення, суд вважає за необхідне залишити заяву від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення без розгляду.

Згідно з ч.4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до статті 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.

Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 145 КАС України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

До однієї особи не може бути застосовано кілька заходів процесуального примусу за одне й те саме порушення.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня - 2197 гривень, з 1 грудня - 2270 гривень.

Отже станом на день постановлення даної ухвали розмір штрафу, який може бути стягнутий судом в дохід Державного бюджету України з відповідної особи у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, становить суму від 681,00 грн. до 6810,00 грн.

Враховуючи імперативну норму ч.4 ст. 45 КАС України, зі змісту якої слідує обов`язок суду застосувати заходи процесуального примусу у випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача мінімальний штраф у сумі 681,00 грн. в дохід Державного бюджету України у зв`язку із зловживанням процесуальними правами у випадку подання до суду вочевидь безпідставної та необґрунтованої заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення.

Відповідно до частини п`ятої статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Згідно з абзацом другим частини четвертої статті 15 Закону України "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Відтак, ухвала суду від 03.12.2020 у справі №320/969/20 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області штрафу в дохід Державного бюджету України у зв`язку із зловживанням процесуальними правами на подання до суду заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення у сумі 681,00 грн. є виконавчим документом, оригінал даної ухвали підлягає направленню до Державної судової адміністрації України для здійснення примусового виконання.

При цьому суд звертає увагу на те, що відповідно до частини шостої статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, щодо якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 149, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Визнати подання Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення - зловживанням процесуальними правами.

2. Повернути без розгляду заяву Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення.

3. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області штраф в дохід Державного бюджету України у сумі 681,00 грн. (шістсот вісімдесят одна грн. 00 коп.) у зв`язку із зловживанням процесуальними правами у випадку подання до суду заяви від 15.10.2020 №1000-0804-7/84108 про роз`яснення судового рішення.

4. Оригінал ухвали направити Державній судовій адміністрації України для примусового виконання, копію ухвали надіслати учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

5. Боржником (за даною ухвалою, яка є виконавчим документом) є Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (ідентифікаційний код 22933548, місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Ярославська, 40).

6. Стягувачем (за даною ухвалою, яка є виконавчим документом) є Державна судова адміністрація України (ідентифікаційний код 26255795, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5).

7. Строк пред`явлення даної ухвали суду до виконання - протягом трьох місяців з наступного дня після набрання ухвалою законної сили.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Ухвала складена та підписана 03.12.2020 р.

Суддя Кушнова А.О.