Справа № 1.380.2019.006879
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.006879 пров. № А/857/9861/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Сеника Р.П., Хобор Р.Б.,

за участі секретаря судового засідання Гербут Н.М.,

представник позивача: Тищенко А.О.

представник відповідача: Волянський О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року у справі № 1.380.2019.006879 за адміністративним позовом Львівського комунального підприємства «Палац ігрових видів спорту» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним і скасування висновку, -

суддя в 1-й інстанції Мричко Н.І.,

час ухвалення рішення 17 год. 05 хв.,

місце ухвалення рішення - м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 23.07.2020,-

В С Т А Н О В И В :

Львівське комунальне підприємство «Палац ігрових видів спорту» (далі - ЛКП «Палац ігрових видів спорту», Позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Західного офісу Держаудитслужби України (далі - Відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби України (який було оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу 05.12.2019) про результати моніторингу закупівлі ЛКП «Палац ігрових видів спорту» за предметом закупівлі: ДК 021:2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)», унікальний номер та дата оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу якої - UA-2019-09-11-000942-с від 11.09.2019.

На думку позивача, такий висновок є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки Західний офіс Держаудитслужби обмежує законне право позивача на оприлюднення аргументованих заперечень до висновку, зобов`язуючи замовника оприлюднити лише інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень чим порушує абз. 2 ч. 8 ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон 922-VIII).

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Висновок Західного офісу Держаудитслужби України (місцезнаходження: 79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) (оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу 05.12.2019) про результати моніторингу закупівлі Львівським комунальним підприємством «Палац ігрових видів спорту» (місцезнаходження: 79006, м. Львів, площа Ринок, 1, ), за предметом закупівлі: ДК 021:2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)», унікальний номер та дата оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу якої - UA-2019-09-11-000942-с від 11.09.2019.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби України (місцезнаходження: 79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) на користь Львівського комунального підприємства «Палац ігрових видів спорту» (місцезнаходження: 79006, м. Львів, площа Ринок, 1, ) судовий збір, сплачений за подання цього позову, в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.).

Не погодившись з прийнятим рішенням Західний офісу Держаудитслужби України подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Зокрема, апелянт вважає, що оспорюваний висновок не вплинув на процес господарювання позивача та прийняття ним рішень, у тому числі, стосовно договору, який укладений за наслідками закупівлі.

Представник позивача подав відзив на апеляційну скаргу в якому наводяться аргументи заперечення проти апеляційної скарги, та зазначається про те, що винесений відповідачем Висновок є протиправним, та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Львівське комунальне підприємство «Палац ігрових видів спорту» погоджується з висновками суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ЛКП «Палац ігрових видів спорту» зареєстроване як юридична особа за адресою: 79008, Львівська область, місто Львів, площа Ринок, будинок 1 (арк. справи 77-80).

11.09.2019 ЛКП «Палац ігрових видів спорту» на веб-порталі уповноваженого органу було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі за предметом закупівлі ДК 021:2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)» із № оголошення UA-2019-09-11-000942-c.

Тендерна документація на закупівлю: ДК 021:2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)» за процедурою «відкриті торги», затверджена рішенням тендерного комітету № 37 від 01.10.2019 Головою тендерного комітету Садовим І.В. (арк. справи 16-57).

Відповідно до форми протоколу розгляду тендерних пропозицій замовником - КП «Палац ігрових видів спорту» (), номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель UA-2019-09-11-000942-c, за результатом розгляду тендерної пропозиції допущено до аукціону, а саме: ТзОВ «Галицька Будівельна Гільдія», ТзОВ «Альтіс Констракшн». Пропозицію відхилено ТзОВ «Будівельна компанія «Прогрестехбуд» та Приватному підприємству «Прогрестехбуд» з підстав, передбачених статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (арк. справи 71-72).

Згідно з наказом Західного офісу Державної аудиторської служби України від 25.11.2019 № 204 «Про початок моніторингу закупівель» відповідно до частини 2 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», статті 2 та статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», п. 9 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 наказано почати моніторинг закупівлі, унікальний номер та дата оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу UA-2019- 09-11-000942-с від 11.09.2019 (арк. справи 58-60).

На підставі вказаного наказу відповідачем проведено моніторинг закупівлі, проведеної ЛКП «Палац ігрових видів спорту» () по предмету закупівлі: ДК 021:2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)» із № оголошення UA-2019-09-11-000942-c.

Відповідачем під час здійснення моніторингу закупівлі, на адресу позивача надіслано запит про надання пояснень від 29.11.2019 (арк. справи 59-60).

У відповідь на вказаний запит відповідача, позивачем 03.12.2019 оприлюднено в інформаційно-телекомунікаційній системі «ProZorro» відповідь замовника на пояснення (арк. справи 61-62).

05.12.2019 за результатами моніторингу відповідачем складено, підписано та опубліковано на офіційному сайті системи публічних закупівель «ProZorro» (ttps://prozorro.qov.ua/) висновок про результати моніторингу закупівлі, оголошеної ЛКП «Палац ігрових видів спорту» за предметом закупівлі «ДК 021-2015: 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт - Construction work» «Будівництво Палацу спорту на просп. Червоної Калини (у межах громадського центру на Сихові) - Construction of the Sports Palace on the Avenue Chervonoi Kalyny (within the public center of Sykhiv)»» із № оголошення UA-2019-09-11-000942-c (арк. справи 63-64).

Згідно із цим висновком під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2019 рік з додатками до нього, тендерна документація затверджена рішенням тендерного комітету, протокол від 01.10.2019 № 37, тендерна пропозиція ТзОВ «Галицька Будівельна Гільдія», тендерна пропозиція ТзОВ «АЛЬТІС КОНСТРАКШН», форма протоколу розгляду тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір від 02.12.2019, пояснення Замовника в інформаційно-телекомунікаційній системі.

Суд першої інстанції обґрунтував, що зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб усунути виявлені порушення, встановлені Держаудитслужбою, а тому не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначаючи у спірному висновку про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відсутність вказаних умов, на думку суду першої інстанції, слугувала підставою для висновку, що оскаржений висновок як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 № 266 «Про утворення міжрегіональних органів Державної аудиторської служби» до складу органів Державної аудиторської служби України входять Держаудитслужба та такі міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби; Західний офіс Держаудитслужби та Східний офіс Держаудитслужби, які також наділені вищевказаними повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання. Накази Держаудитслужби, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет; електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до частини першої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону (частина друга статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (частина третя статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до частини четвертої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною шостою статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною сьомою статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини двадцятої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з частиною першою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Пунктом 7 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація повинна містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до частин 1, 2, 6-8, 10, 11, 20 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 № 86 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за № 654/32106 (далі - Порядок № 86).

Пунктом 1 Розділу ІІІ Порядку № 86 «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» встановлено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Водночас, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що виконання вимог спірного висновку має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише для позивача, але і для ТзОВ «Галицька Будівельна Гільдія», ТзОВ «АЛЬТІС КОНСТРАКШН», яке на час проведення відповідачем моніторингу та прийняття ним цього висновку були визнані переможцями конкурсу закупівлі, в межах яких здійснено моніторинг.

Правовий статус та порядок вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, врегульований КАС України.

При цьому, участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення.

Натомість правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав.

Аналогічних висновків Верховний Суд дійшов у постановах від 02.04.2020 у справі № 400/2165/19, від 16.04.2020 у справі № 480/496/19.

На порушення наведених вище приписів процесуального закону та принципів адміністративного судочинства, судом першої інстанції не залучено до участі у справі в якості третіх осіб ТзОВ «Галицька Будівельна Гільдія», ТзОВ «АЛЬТІС КОНСТРАКШН», які на час проведення відповідачем моніторингу та прийняття ним цього висновку були визнані переможцями конкурсу закупівлі, в межах яких здійснено моніторинг.

У відповідності до вимог статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

У зв`язку з тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального та порушенням норм процесуального права, без повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи, що призвело до неправильного її вирішення, таке рішення підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову позивачу в задоволенні позову з наведених вище підстав.

Керуючись ч. 3 ст.243, ст. ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст.325, ст. 329 КАС України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Західного офіс Держаудитслужби задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 року у справі № 1.380.2019.006879 скасувати на прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог Львівського комунального підприємства «Палац ігрових видів спорту» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним і скасування висновку - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Р. П. Сеник
Р. Б. Хобор
Повне судове рішення складено 03 грудня 2020 року.