Справа № 820/588/17
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

30 листопада 2020 року Справа № 820/588/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Зоркіної Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Пройдак С.М.,

представника відповідача - Шутової А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" до Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області про скасування рішень, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

установив

Позовні вимоги заявлені до Київської об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області про визнання протиправною бездіяльність Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області щодо ненадання висновків органу Державної казначейської служби України про відшкодування сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за заявами про відшкодування за податковими деклараціями з ПДВ за травень 2016 року в розмірі 50 000,00 грн., за червень 2016 року у розмірі 60000. 00 грн., за липень 2016 року у розмірі 80 000, 00 грн., за серпень 2016 року у розмірі 80000.00 грн., за жовтень 2016 року у розмірі 48 000,00 грн., за листопад 2016 року у розмірі 40 000,00 грн.; стягнення з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" заборгованість з відшкодування ПДВ у загальному розмірі 358 000 (триста п`ятдесят вісім) гривень 00 копійок.; стягнення з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" пені з суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 15 252 (п`ятнадцяти тисяч двохсот п`ятдесяти двох) гривень 62 копійки; скасування податкового повідомлення-рішення, винесеного Київською ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківської області № від 16.12.2016; зобов`язання Київської ОДПІ м. Харкова ГУ ДФС у Харківської області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" у розмірі 77582,00 грн за вересень 2016 року.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Київської об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області щодо ненадання висновків органу Державної казначейської служби України про відшкодування Товариству з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за заявами про відшкодування за податковими деклараціями з ПДВ за травень 2016 року в розмірі 50000.00 грн., за червень 2016 року у розмірі 60000. 00 грн., за липень 2016 року у розмірі 80 000, 00 грн., за серпень 2016 року у розмірі 80000.00 грн., за жовтень 2016 року у розмірі 48 000,00 грн., за листопад 2016 року у розмірі 40000.00 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення Київської об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області № від 16.12.2016. В іншій частині задоволення позовних вимог відмовлено

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 постанову Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 по справі № 820/588/17 скасовано в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо стягнення з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" пені з суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 15252 грн. Прийнято в цій частині нову постанову. Стягнуто з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" пеню з суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 15252 (п`ятнадцять тисяч двісті п`ятдесят дві) гривні 62 копійки. В іншій частині постанову Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 по справі № 820/588/17 залишено без змін. Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 по справі № 820/588/17 змінено шляхом викладення абзацу 5 резолютивної частини в такій редакції: "Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" сплачений судовий збір у частині задоволених позовних вимог у сумі 10080.00 грн.".

Постановою Верховного суду від 10.09.2020 касаційна скарга Київської об`єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області задоволено частково, постанову Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 у справі № 820/588/17 скасовано в частині задоволеної позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, № від 16.12.2016 року, а справу в цій частині направити на новий розгляд до Харківського окружного адміністративного суду. В решті постанову Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2017 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 у справі № 820/588/17 залишено без змін.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2020 адміністративний позов прийнятий до провадження суддею Зоркіною Ю.В., та у справі призначено підготовче судове засідання .

В судове засідання призначене на 04.11.2020 позивач не прибув, про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення , яке міститься в матеріалах справи (а.с.136, т.2). Будь-яких заяв, чи клопотань про відкладення розгляду справи від позивача та її представника до суду не надходило.

У зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання 04.11.2020 , розгляд справи відкладено на 16.11.2020 .

В судове засідання позивач не прибув про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення , яке міститься в матеріалах справи (а.с.143, т.2). Будь-яких заяв, чи клопотань про відкладення розгляду справи від позивача та її представника до суду не надходило.

У зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання 16.11.2020 , розгляд справи відкладено на 30.11.2020.

В судове засідання, призначене на 30.11.2020 позивач та/або представник позивача втретє не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленням про вручення потового відправлення (а.с.156, т.2.)

Також повідомлення про розгляд справи здійснено шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на електронну адресу представника позивача, адвоката Кобзар Оксани Михайлівни, яка зазначена в позовній заяві (а.с.155, т.2). Будь-яких заяв, чи клопотань про відкладення розгляду справи від позивача та/або представника до суду не надходило.

В судовому засіданні представником відповідача ГУ ДПС в Харківській області заявлено клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача до суду.

Розглянувши клопотання представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання. З конструкції п.4 ч.1 ст.240 КАС України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 березня 2020 року по справі №160/4719/19.

Відповідно до положень, передбачених ч.1, 2 ст.44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Суд зазначає, що крім наявних прав учасники справи наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки другої особи, яка бере участь у справі.

Право особи на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи кореспондує обов`язок суду повідомити чи викликати її.

Так, ч.3 ст.124 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному ст.129 цього Кодексу.

При цьому, ст. 131 КАС України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному ст.129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.

При цьому, суд зазначає, що «завчасно» означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання. Спосіб повідомлення може бути різним (закон їх не обмежує) - телефоном, поштою, тощо.

Остаточно поважність причин неприбуття оцінюватиме суд у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає з`явитися до суду, відрядження тощо. Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Тож поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.

До поважних причин можуть бути віднесені такі обставини, дії, явища, які не залежать від волі особи, відносно якої вони виникли. Внаслідок таких обставин, особа не має змоги належним чином виконувати покладені на неї обов`язки.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, є повторним, коли позивач вдруге не прибув на розгляд справи і в суду є достовірні (докази) про те, що обидва рази його було належним чином повідомлено.

Згідно приписів чинного законодавства сторони процесу повинні добросовісно виконувати свої права та обов`язки.

Добросовісність (лат. bona fides) розуміється, як самостійний правовий принцип, як презумпція, як вказівка на винність або об`єктивну протиправність діяння. В цілому, під добросовісністю варто розуміти прагнення суб`єкту до правомірності власної правової поведінки, її соціальної нешкідливості, юридичної досконалості способу досягнення поставленої мети.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, відповідач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Крім того, слід враховувати, що засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України

Принцип рівності перед судом є основою сучасної концепції справедливого правосуддя. Для кожної людини у правовій державі насамперед важливо мати доступ до правосуддя і можливість вільно, швидко, безперешкодно реалізувати право на судовий захист незалежно від належності до певної соціальної групи або інших персональних характеристик особи.

Європейський суд з прав людини досить часто посилається на принцип рівності перед законом і судом у своїх рішеннях, при тому, що засади рівності і змагальності у судовому процесі виведені ним із принципу верховенства права, якому підпорядкована вся Конвенція, та є складовою права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рішення у справах "Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands" від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88, п. 33, та "Ankerl v. Switzerland" від 23 жовтня 1996 р., заява № 17748/91 п. 38.

Отже, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача та його представника належним чином про дату час і місце проведення судових засідань за їх участю для реалізації ними права судового захисту прав та інтересів.

При цьому, враховуючи предмет розгляду справи та характер доказів у справі, суд вважає неможливим здійснювати розгляд даної справи за відсутності позивача, що є перешкодою для розгляду справи в цілому.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду на підставі п.1 ч.2 ст.183, п.4 ч.1 ст.240 КАС України, оскільки має місце неявка позивача у судові засідання без поважних причин, без повідомлення нею про причини неприбуття та без наявності заяв про розгляд справи за її відсутності.

Керуючись ст. 183, 240, 243 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ГУ ДПС у Харківській області про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕПОНІК" до Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області про скасування рішень, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії- залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У повному обсязі ухвала виготовлена 01.12.2020

Суддя Зоркіна Ю.В.