Справа № 420/12920/20
Суддя: Цховребова М.Г.
Дата ухвалення: 2020-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 грудня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Цховребова М.Г., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування припису та постанов, -

встановив:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов позову ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому позивач просить скасувати:

- припис № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- постанову № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року;

- постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 119/19 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Одержавши позовну заяву, суд з`ясував (з урахуванням вихідних днів та перебування головуючого судді у відпустці), що її подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з таких підстав.

Так, по-перше, згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Також, згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач в прохальній частині позову просить, зокрема, скасувати припис № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанову № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року.

Проте, позивачем в позовній заяві не зазначено: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує зазначені вимоги; доказів, що підтверджують вказані обставини та не додано докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються ці позовні вимоги.

Крім того, відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

При цьому в позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

По-друге, відповідно до ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано оригінал або копія оспорюваних припису № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року або засвідчених витягів з них, а у разі їх відсутності у позивача клопотання про їх витребування.

По-третє, відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте, позивачем у позовній заяві не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

По-четверте, відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем в позовній заяві не зазначено власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

По-п`яте, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Відповідно до ч. 1 та пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі ЗУ № 3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривні.

На підтвердження оплати судового збору позивачем до суду подано дублікат чека № 0.0..1 від 02.12.2019 року, відповідно до якого судовий збір сплачено у розмірі 768,40 грн. та квитанцію № ПН2385 від 26 листопада 2020 року, відповідно до якої судовий збір сплачено у розмірі 73,00 грн. Всього 841,40 грн.

До позовної заяви додано копію оскарженої постанови № 119/19 по справі про адміністративне правопорушення від 21.02.2019 року, якою на позивача накладено штраф в розмірі 6800 грн., отже позовна вимога про скасування цієї постанови є вимогою майнового характеру.

Проте, не надання позивачем оспорюваних припису № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року перешкоджає з`ясуванню судом питання щодо сплати позивачем судового збору у належному розмірі.

По-шосте, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі змістом позовних вимог, позивач просить скасувати припис та постанови від 21.02.2019 року та від 10.04.2019 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до прохальної частини адміністративного позову, позивач просить, зокрема, поновити встановлений процесуальний строк на оскарження.

Згідно зі змістом мотивувальної частини позову, з вказаного питання позивачем зазначено, що:

- в день проведення перевірки та розгляді справи про адміністративне правопорушення, яке відбулося 21.02.2019 року, позивач взагалі був відсутній. Про наявність вказаної постанови позивачу стало відомо після того як отримання постанови була повернута 28.11.2019 року;

- у зв`язку з цими обставинами позивач вимушено звертається з питанням до суду про поновлення строку для звернення з позовною заявою до суду з зазначених поважних причин пропуску строку.

З вищенаведеного вбачається, по-перше, жодних доказів на підтвердження наведених позивачем обставин до позовної заяви не додано.

По-друге, строк звернення до суду пропущено позивачем навіть з урахуванням того, що позивач дізнався про порушення його прав 28.11.2019 року.

По-третє, не надання позивачем оспорюваного припису № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та не зазначення позивачем дати цього припису перешкоджає з`ясуванню судом питання чи подано позов у цій частині у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Отже, підстави, вказані позивачем у позовній заяві щодо поновлення строку звернення до адміністративного суду, є неповажними.

Враховуючи та на підставі наведеного, виявлені недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду у кількості примірників (в т.ч. для відповідача):

- письмового викладу обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги про скасування припису № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року;

- письмового зазначення доказів, що підтверджують вищевказані обставини та із доданням доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються ці позовні вимоги, або зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою;

- оригіналу або копії оспорюваних припису № 060/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови № 292/19 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року або засвідчених витягів з них, а у разі їх відсутності у позивача клопотання про їх витребування, в тому числі для з`ясування судом питання щодо сплати позивачем судового збору у належному розмірі;

- письмового зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- власного письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду або письмового зазначення інших підстав для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування припису та постанов залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Г. Цховребова