Справа № 280/6880/20
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2020 року Справа № 280/6880/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання Стовбур А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Ради суддів України (01601, м.Київ, вул.Липська,18/5)

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Ради суддів України (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №52 від 24 вересня 2020 року; зобов`язати відповідача прийняти рішення та рекомендувати XVIII черговому з`їзду суддів України позивача на посаду судді Конституційного Суду України.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що взяв участь в конкурсі для відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України, оголошеному 31 січня 2020 року рішенням Ради суддів України №2. 05 березня 2020 року рішенням Ради суддів України №17 встановлено відповідність позивача вимогам, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України», для осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України. 27 серпня 2020 року на електронну адресу позивача надійшов лист від голови Ради суддів України, відповідно до якого позивача, як кандидата на посаду судді Конституційного Суду України, було запрошено на засідання Ради суддів України, яке мало відбутися 24 вересня 2020 року. Як підстава для запрошення зазначалось наступне: «Частиною п`ятою статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України» передбачено, що за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними Рада суддів України ухвалює рекомендацію щодо кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду України». 21 вересня 2020 року на офіційному сайті Ради суддів України в мережі Інтернет було розміщено оголошення про призначення Радою суддів України засідання, під час якого проводитимуться співбесіди з кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, визначено дату проведення співбесід. 24 вересня 2020 року після проведення співбесід із 14 кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України на офіційному сайті Ради суддів України з`явилось повідомлення про те, що у процесі обговорення і за результатами голосування членів Ради суддів рекомендації отримали 7 кандидатів. 24 вересня 2020 року на офіційному сайті Ради суддів України були опубліковані відповідні 7 рішень щодо рекомендування на посаду судді Конституційного Суду України, а також рішення №52 від 24 вересня 2020 року, в якому було зазначено наступне: «За результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, та співбесіди з ними, відповідно до статті 148 Конституції України, статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України», статті 133 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про Раду суддів України, затвердженого X позачерговим з`їздом суддів України 16.09.2010 (із подальшими змінами), Рада суддів України вирішила: «Доручити Голові Ради суддів України повідомити відповідних кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України про те, що вони не набрали достатньої кількості голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVІІІ черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного Суду України». Позивач не погоджується із зазначеним рішенням, вважає його протиправним, упередженим та незаконним, ухваленим всупереч діючому законодавству, зокрема, Конституції України, Закону України «Про Конституційний Суд України», а також Положенню про Раду суддів України, оскільки вважає, що Рада суддів України має повноваження лише у межах здійснення нею відповідної підготовки з питань проведення конкурсу, а саме: приймає заяви; перевіряє відповідність поданих документів; щодо кандидатів, які відповідають зазначеним вимогам - оприлюднює їх автобіографії та мотиваційні листи; організовує проведення спеціальної перевірки, тобто тим самим встановлює відповідність кандидатів, які виявили бажання взяти участь у конкурсі. Однак у відповідача відсутні функції і повноваження самого конкурсного органу. Таким органом є тільки з`їзд суддів, а його відповідне голосування і є реалізацією свого конституційного повноваження щодо дотримання конкурсної засади при призначенні на посади суддів Конституційного Суду України. Отже, можна дійти висновку, що Рада суддів України не наділена повноваженнями проводити будь-який конкурс серед кандидатів, щодо яких вже було прийнято рішення про їх відповідність вимогам, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України» та обирати поміж осіб для рекомендації їх на з`їзд суддів. Таким чином, проведене відповідачем «відсіювання» частини кандидатів і фактично не допуск їх до з`їзду з підстав того, що вони не набрали достатньої кількості голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного суду України є перевищенням відповідачем своїх повноважень. Також вважає, що за змістом частини 5 статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України» за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними, рекомендацію на посаду судді Конституційного Суду повинні отримати усі кандидати, щодо яких була попередньо встановлена їх відповідність вимогам, визначеним у Конституції України та Законі України «Про Конституційний Суд України». Крім того вважає, що відповідачем порушено процедуру голосування та ухвалення рішення, оскільки в ході засідання Ради суддів України 24 вересня 2020 року не здійснювалась технічна фіксація при прийнятті рішень Радою. Також, голосування 24 вересня 2020 року проводилося способом, який не передбачений Положенням про Раду суддів України, і був прихованим від інших, що викликає сумнів у законності прийняття рішення. Крім того звертає увагу, що оскаржуване рішення за своїм змістом не містить жодного конкретного мотиву та обґрунтувань його прийняття. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 02 листопада 2020 року.

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами, 27 жовтня 2020 року подав відзив на позовну заяву(вх.№51362), у якому зазначає, що 24 вересня 2020 року Радою суддів України проведено співбесіди з особами, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України, відповідність яких вимогам, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України». Після проведення співбесід з 14 кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України 24 вересня 2020 року, на офіційному сайті Ради суддів України було розміщено повідомлення про результати голосування, відповідно до якого рекомендацію отримали 7 кандидатів. За результатами проведених співбесід, вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, Радою суддів України 24 вересня 2020 року прийнято рішення №№ 45-51, якими рекомендовано XVIII черговому з`їзду суддів України відповідних осіб на посаду судді Конституційного Суду України. Також 24 вересня 2020 року Радою суддів України прийнято рішення № 52, що є предметом оскарження у цій справі, яким доручено Голові Ради суддів України повідомити відповідних кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України про те, що вони не набрали достатньої кількості голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного Суду України. Так, за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними Рада суддів України ухвалює рекомендацію щодо кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду. Рада суддів України складає список кандидатів, рекомендованих на посаду судці Конституційного Суду, на підставі яких з`їзд приймає відповідні рішення. Такі списки мають містити кількість кандидатур, яка щонайменше втричі перевищує кількість вакансій. Кандидат на посаду судді Конституційного Суду України повинен відповідати вимогам, установленим частиною 4 статті 148 Конституції України, а саме: мати громадянство України; досягти на день призначення сорока років; мати вищу юридичну освіту і, високі - моральні якості та бути правником із визнаним рівнем компетентності; мати стаж професійної діяльності у сфері права щонайменше п`ятнадцять років; володіти державною мовою. З урахуванням наведеного, можна дійти висновку, що до компетенції Ради суддів України входить проведення конкурсу щодо призначення шести з вісімнадцяти суддів Конституційного Суду України. Таким чином, твердження позивача про те, що Рада суддів України не наділена повноваженнями проводити конкурс серед кандидатів є безпідставними, оскільки Законом України «Про Конституційний Суд України» та самим Регламентом, встановлено повноваження та порядок проведення такого відбору. Щодо тверджень позивача про відсутність компетенції відповідача щодо встановлення факту наявності або відсутності у кандидата на посаду судді Конституційного Суду України таких вимог, як високі моральні якості та низький рівень компетентності, відповідач зазначив, що Законом України «Про Конституційний Суд України» та Регламентом визначено, що підготовку питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України здійснює Рада суддів України, тобто відповідач проводить перевірку відповідності кандидата вимогам, що встановлені, в тому числі визначення наявності високих моральних якостей, визначення рівня компетенції тощо. Ці якості можливо частково встановити поданими документами та за результатами співбесіди. Рада суддів України є колегіальним органом та всі свої рішення приймає більшістю голосів, а тому було визначено, що кожен з членів Ради суддів України під час голосування щодо надання рекомендації буде самостійно визначатися, чи кандидат має високі моральні якості, які дозволяють претендувати на посаду судді Конституційного Суду, та чи є відповідний кандидат правником із визнаним рівнем компетентності. Також кожен з членів Ради мав враховувати інші вимоги законодавства (наприклад в частині політичної нейтральності, дотримання правил етичної поведінки). Щодо тверджень позивача про порушення процедури голосування, ухвалення рішень у закритому режимі та часткової технічної фіксації, то вони не відповідають дійсності, оскільки технічна фіксація засідання на якому проводились співбесіди з кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України проводилась відповідно до Положення про Раду суддів України, затвердженого рішенням X позачергового з`їзду суддів України. При цьому у закритому режимі відбувалося обговорення кандидатур на посади суддів Конституційного Суду України. З метою обговорення кандидатур у засіданні Ради суддів України оголошувалася перерва, тобто засідання не проводилось. Після обговорення кандидатур засідання Ради суддів України було продовжено та під час цього засідання здійснювалося відкрите голосування по кожній кандидатурі окремо, результати голосування оголошувалися головуючим. Вважає, що Рада суддів України наділена повноваженнями «ухвалити рекомендацію щодо кожного кандидата», а не зобов`язана «ухвалити рекомендацію щодо всіх кандидатів». При цьому кожний член Ради суддів України мав право самостійно визначатися, чи підтримувати певного кандидата в залежності від того, чи вважає він його таким, що відповідає певним критеріям, визначеним законом. Окремо зазначено, що обраний позивачем спосіб захисту порушених на його думку прав жодним чином не призводить до їх відновлення, оскільки в силу вимог закону голосування проводилось щодо кожної кандидатури з питання надання рекомендації, а не з питання відмови у наданні такої рекомендації. Відтак, оскаржуване позивачем рішення не змінює того юридичного факту, що під час голосування по питанню надання рекомендації позивачу він не набрав необхідної кількості голосів. Відтак скасування цього рішення не змінює результати голосування щодо позивача. Крім того, оскаржуване рішення є актом індивідуальної дії, оскільки: прийняте Радою суддів України з метою вирішення питання щодо повідомлення (інформування) Головою Ради суддів України кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України про те, що вони не набрали достатньої кількості голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного Суду України; не містить загальнообов`язкових правил поведінки, а передбачає індивідуалізовані приписи щодо уповноваження Голови Ради суддів України повідомити кандидатів про те, що вони не набрали необхідної кількості голосів; адресоване виключно Голові Ради суддів України Монічу Б.С.; не регулює певний вид суспільних відносин, а спрямоване на виникнення конкретних правовідносин між Радою суддів України та її Головою; не розраховане на багаторазове застосування, а вичерпує дію після виконання Головою Ради суддів України доручення Ради суддів України. Рада суддів України вважає, що оскаржуване позивачем рішення №52 від 24 вересня 2020 року не вирішує питання щодо рекомендування або відмову у наданні рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України ОСОБА_1 на посаду судді Конституційного Суду України, вищевказане рішення ніяким чином не впливає на права, інтереси або обов`язки позивача. Просить в задоволенні позову відмовити.

Крім того, 27 жовтня 2020 року відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 02 листопада 2020 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 11 листопада 2020 року.

Ухвалою суду від 03 листопада 2020 року відмовлено в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

09 листопада 2020 року позивач подав відповідь на відзив (вх.№53387), в якій виклав аргументи щодо незгоди з клопотанням відповідача про закриття провадження у справі.

10 листопада 2020 року відповідач подав заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника.

Ухвалою суду від 11 листопада 2020 року відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 11 листопада 2020 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті на 18 листопада 2020 року.

У судовому засіданні 18 листопада 2020 року суд заслухав вступне слово та пояснення, надані позивачем, дослідив відзив на позовну заяву, судом було оголошено перерву до 23 листопада 2020 року.

23 листопада 2020 року представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи, що всі учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності, подальший розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження.

Заслухавши вступне слово та пояснення, надані позивачем, дослідивши відзив на позовну заяву, а також електронні та письмові докази, надані сторонами, суд встановив такі обставини.

Рішенням Ради суддів України №2 від 31 січня 2020 року, крім іншого, оголошено про початок конкурсу для відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України та початок прийняття заяв (з доданими до них документами) осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України, з 01 лютого 2020 року по 29 лютого 2020 року включно.

Позивач виявив намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України, подав відповідну заяву та необхідні документи.

Рішенням Ради суддів України №17 від 05 березня 2020 року встановлено відповідність осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України, відповідно до поданих ними документів, вимогам встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України», в тому числі ОСОБА_1 , адвоката. Крім того, вирішено організувати проведення спеціальної перевірки у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції» стосовно кандидатів та запропоновано кандидатам, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду України, додатково подати (за бажанням) документи та підтвердження визнаного рівня компетентності.

Позивач отримав лист за підписом голови Ради суддів України №9рс-506/20-вих. від 27 серпня 2020 року, яким позивача запрошено на засідання Ради суддів України, що відбудеться 24 вересня 2020 року для проведення співбесіди.

24 вересня 2020 року Рада суддів України провела співбесіди з кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, у тому числі з позивачем, після чого за результатами голосування Рада суддів України прийняла рішення №№45-51 від 24 вересня 2020 року, якими рекомендувала XVІІІ черговому з`їзду суддів України 7 кандидатів.

Крім того, 24 вересня 2020 року Рада суддів України прийняла рішення №52, яким за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами на посаду судді Конституційного Суду України, та співбесіди з ними, відповідно до статті 148 Конституції України, статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України», статті 133 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про Раду суддів України, затвердженого X позачерговим з`їздом суддів України 16.09.2010 (із подальшими змінами), Рада суддів України вирішила доручити Голові Ради суддів України повідомити відповідних кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України про те, що вони не набрали достатньої кількості голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVІІІ черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного Суду України.

29 вересня 2020 року позивач отримав повідомлення №9рс-574/20-вих., відповідно до якого за дорученням Ради суддів України (рішення РСУ від 24.09.2020 №52) голова Ради суддів України повідомив, що за результатами вивчення документів та відомостей, наданих позивачем, та співбесіди з позивачем, як кандидатом на посаду судді Конституційного суду України, кандидатура позивача не набрала необхідну кількість голосів для ухвалення Радою суддів України рекомендації XVІІІ черговому з`їзду суддів України на посаду судді Конституційного Суду України.

Вважаючи рішення Ради суддів України №52 від 24 вересня 2020 року протиправним, упередженим та незаконним, ухваленим всупереч діючому законодавству, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Статтею 148 Конституції України визначено, що Президент України, Верховна Рада України та з`їзд суддів України призначають по шість суддів Конституційного Суду України.

Відбір кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України здійснюється на конкурсних засадах у визначеному законом порядку.

Згідно з пунктом 5 частини 4 статті 126 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів» вирішення питання призначення суддів Конституційного Суду України належить до завдань суддівського самоврядування.

Статтею 127 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів» визначено, що організаційними формами суддівського самоврядування є збори суддів, Рада суддів України, з`їзд суддів України (частина 1).

Порядок здійснення суддівського самоврядування визначається відповідно до Конституції України цим Законом та іншими законами, а також регламентами і положеннями, що приймаються органами суддівського самоврядування згідно з Конституцією України та цим Законом (частина 3 статті 127 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів»).

Відповідно до положень статті 129 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів» найвищим органом суддівського самоврядування є з`їзд суддів України, до повноважень якого, крім іншого віднесено призначення суддів Конституційного Суду України відповідно до Конституції і законів України (пункт 4 частини 2 вказаної статті).

Згідно з частиною 1 статті 133 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Рада суддів України є вищим органом суддівського самоврядування та діє як виконавчий орган з`їзду суддів України.

Частиною 7 статті 133 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів» визначено, що повноваження та порядок роботи Ради суддів України визначаються законом та положенням про Раду суддів України, затвердженим з`їздом суддів України.

Повноваження Ради суддів України передбачені частиною 8 статті 133 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів», а саме, Рада суддів України:

1) розробляє та організовує виконання заходів щодо забезпечення незалежності судів і суддів, поліпшення стану організаційного забезпечення діяльності судів;

2) розглядає питання правового захисту суддів, соціального захисту суддів та їхніх сімей, приймає відповідні рішення з цих питань;

3) здійснює контроль за організацією діяльності судів, заслуховує з цих питань Голову Державної судової адміністрації України, його заступників, керівників структурних підрозділів і територіальних управлінь Державної судової адміністрації України;

4) звертається з пропозиціями щодо питань діяльності судів до органів державної влади та органів місцевого самоврядування;

5) затверджує зразки посвідчень судді, судді у відставці;

6) здійснює контроль за додержанням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності суддів, Голови чи членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Голови Державної судової адміністрації України чи його заступників; приймає рішення про врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів у діяльності зазначених осіб (у разі якщо такий конфлікт не може бути врегульований у порядку, визначеному процесуальним законом);

7) здійснює інші повноваження, визначені законом.

Рішення Ради суддів України, прийняті в межах визначених цим Законом повноважень, на наступний день після їх прийняття оприлюднюються на офіційному веб-порталі судової влади. Рішення Ради суддів України, прийняті в межах визначених цим Законом повноважень, є обов`язковими для всіх органів суддівського самоврядування, крім з`їзду суддів України. Рішення Ради суддів України може бути скасовано з`їздом суддів України або в судовому порядку (частина 9 статті 133 Закону України «Про судоустрій і статусу суддів»).

Конкурсні засади відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду регламентовано приписами статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України», відповідно до частини 1 якої підготовку питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду з`їздом суддів України (далі - З`їзд) здійснює Рада суддів України.

Частиною 2 статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України» визначено, що про початок конкурсу для відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду оголошується на офіційному веб-сайті відповідно Президента України, Верховної Ради України, Ради суддів України не пізніше ніж за три місяці до дня закінчення строку повноважень чи досягнення граничного віку перебування на посаді судді Конституційного Суду або не пізніше одного місяця з дня виникнення вакансії на посаду судді Конституційного Суду в разі, якщо повноваження судді Конституційного Суду припинено чи його звільнено з посади з підстав, передбачених статтею 149-1 Конституції України.

Відповідно до частини 4 статті 12 Закону України «Про Конституційний Суд України» конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України упродовж одного місяця з дня оголошення про початок конкурсу в межах загального строку проведення конкурсу, передбаченого частиною шостою цієї статті, приймає заяви від осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду і відповідають встановленим Конституцією України вимогам.

Конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України після закінчення строку прийняття заяв, передбачених цією частиною, встановлює відповідність осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, встановленим Конституцією України та цим Законом вимогам.

Щодо кандидатів, які відповідають зазначеним вимогам, оприлюднюються їх автобіографії та мотиваційні листи, а також проводиться спеціальна перевірка у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції». Стосовно кандидатів, призначення яких здійснюється З`їздом, організовує проведення спеціальної перевірки Рада суддів України.

Частина 5 статті 12 визначає, що за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними конкурсна комісія, Комітет, Рада суддів України ухвалює рекомендацію щодо кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду.

Конкурсна комісія, Рада суддів України складають списки кандидатів, рекомендованих на посаду судді Конституційного Суду, на підставі яких суб`єкти призначення приймають відповідні рішення. Такі списки мають містити кількість кандидатур, яка щонайменше втричі перевищує кількість вакансій.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України на посади за квотою з`їзду суддів України, затвердженого рішенням XII позачергового з`їзду суддів України 25 вересня 2014 року (в редакції, затвердженій рішенням XIV позачергового з`їзду суддів України 13 листопада 2017 року, далі Регламент призначення суддів Конституційного Суду України), яким визначено порядок і основні правила діяльності з`їзду суддів України щодо призначення суддів Конституційного Суду України.

Так, пунктом 2.1 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України передбачено, що відбір кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України здійснюється на конкурсних засадах у визначеному законом порядку. Підготовку питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду З`їздом здійснює Рада суддів України.

Відповідно до пункту 2.4 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України Рада суддів України після закінчення строку прийняття заяв встановлює на підставі поданих документів відповідність осіб, які виявили намір обійняти посаду судці Конституційного Суду, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України» вимогам, про що на засіданні Ради суддів України приймає відповідне рішення.

Згідно з пунктом 2.5 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України щодо кандидатів, які відповідають зазначеним вимогам, оприлюднюються їх автобіографії та мотиваційні листи, а також проводиться спеціальна перевірка у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції». Стосовно кандидатів, призначення яких здійснюється З`їздом, організовує проведення спеціальної перевірки Рада суддів України.

За результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними Рада суддів України ухвалює рекомендацію щодо кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду.

Рада суддів України складає список кандидатів, рекомендованих на посаду судді Конституційного Суду, на підставі яких З`їзд приймає відповідні рішення. Такі списки мають містити кількість кандидатур, яка щонайменше втричі перевищує кількість вакансій.

Пунктом 2.9 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України передбачено, що з моменту оприлюднення інформації про кандидата на посаду судді Конституційного Суду України на веб-сайті Ради суддів України судді, громадяни, їхні об`єднання, усі зацікавлені особи можуть обговорювати кандидатів, висловлювати підтримку, зауваження, пропозиції, застереження.

Письмові звернення, що стосуються окремого кандидата, доводяться до його відома, долучаються до його справи та про них повідомляється на З`їзді перед обговоренням кандидатур.

Кандидати на посаду судді Конституційного Суду України можуть обговорюватися на зборах суддів місцевих, апеляційних, вищих спеціалізованих судів, Верховного Суду та Конституційного Суду України. Збори суддів можуть висловлювати підтримку тому чи іншому кандидату.

Кандидати мають право виступати перед суддями та громадськістю з дотриманням правил суддівської етики.

Аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку, що з`їзд суддів України як найвищий орган суддівського самоврядування, в межах своїх повноважень призначає шість суддів Конституційного Суду України, кандидатури яких відбираються на конкурсних засадах у визначеному законом порядку. При цьому підготовку питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду з`їздом суддів України здійснює Рада суддів України, якій делеговані відповідні повноваження як виконавчому органу з`їзду суддів України.

В межах підготовки питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду з`їздом суддів України, Рада суддів України здійснює комплекс визначених законом заходів, зокрема, оголошує про початок конкурсу для відбору кандидатур на посаду судді Конституційного Суду; приймає заяви від осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду і відповідають встановленим Конституцією України вимогам; встановлює відповідність осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України» вимогам; оприлюднює автобіографії та мотиваційні листи таких осіб; проводить спеціальну перевірку у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції»; за результатами вивчення документів та відомостей, наданих кандидатами, та співбесіди з ними ухвалює рекомендацію щодо кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду; складає списки кандидатів, рекомендованих на посаду судді Конституційного Суду.

При цьому суд звертає увагу, що встановлення відповідності осіб, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду, вимогам, встановленим Конституцією України та Законом України «Про Конституційний Суд України», не може бути самостійною та достатньою підставою для надання Радою суддів України рекомендації з`їзду суддів України призначити особу на посаду судді Конституційного Суду України, оскільки є лише одним з етапів підготовки питання щодо розгляду на конкурсних засадах кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України з`їздом суддів України, та передує допуску кандидата до наступних етапів, у тому числі до проведення співбесіди.

На користь такого висновку свідчить і те, що відповідно до пункту 2.4 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України така відповідність встановлюється лише на підставі поданих кандидатом документів, а у подальшому здійснюється збір інформації про кандидата, у тому числі, проводиться спеціальна перевірка у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання корупції», приймаються письмові звернення суддів, громадян, їх об`єднань та усіх зацікавлених осіб, які можуть обговорювати кандидатів, висловлювати підтримку, зауваження, пропозиції, застереження.

Суд звертає увагу, що відповідно до положень статті 148 Конституції України суддею Конституційного Суду України може бути громадянин України, який володіє державною мовою, на день призначення досяг сорока років, має вищу юридичну освіту і стаж професійної діяльності у сфері права щонайменше п`ятнадцять років, високі моральні якості та є правником із визнаним рівнем компетентності.

Суддя Конституційного Суду України не може належати до політичних партій, профспілок, брати участь у будь-якій політичній діяльності, мати представницький мандат, обіймати будь-які інші оплачувані посади, виконувати іншу оплачувану роботу, крім наукової, викладацької чи творчої.

Статтею 11 Закону України «Про Конституційний Суд України» встановлено вимоги до судді Конституційного Суду.

Так, суддею Конституційного Суду може бути громадянин України, який володіє державною мовою, на день призначення досяг сорока років, має вищу юридичну освіту і стаж професійної діяльності у сфері права щонайменше п`ятнадцять років, високі моральні якості, є правником із визнаним рівнем компетентності.

Суддя Конституційного Суду України (далі - суддя Конституційного Суду або Суддя) у своїй діяльності та поза її межами дотримується встановлених Конституційним Судом стандартів професійної етики судді Конституційного Суду.

Суддя Конституційного Суду має відповідати критерію політичної нейтральності. Суддя не може належати до політичних партій чи професійних спілок, публічно виявляти прихильність до них, брати участь у будь-якій політичній діяльності.

Суддею Конституційного Суду, зокрема, не може бути призначена на посаду особа, яка на день призначення:

1) є членом або обіймає посаду в політичній партії, іншій організації, яка має політичні цілі або бере участь у політичній діяльності;

2) є обраною на виборну посаду в органі державної влади чи органі місцевого самоврядування, має представницький мандат;

3) бере участь в організації або фінансуванні політичної агітації чи іншої політичної діяльності.

Суддя Конституційного Суду не може суміщати свою посаду з будь-якою посадою в органі державної влади або органі місцевого самоврядування, органі професійного правничого самоврядування, зі статусом народного депутата України, депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної у місті, сільської, селищної ради, з іншим представницьким мандатом, з адвокатською діяльністю, з підприємницькою діяльністю, обіймати будь-які інші оплачувані посади, виконувати будь-яку іншу оплачувану роботу або отримувати іншу винагороду, за винятком здійснення викладацької, наукової чи творчої діяльності та отримання винагороди за неї, а також не може входити до складу керівного органу чи наглядової ради юридичної особи, що має на меті одержання прибутку.

Особа, яка є власником акцій або володіє іншими корпоративними правами чи має інші майнові права або інший майновий інтерес у діяльності будь-якої юридичної особи, що має на меті одержання прибутку, на час перебування на посаді судді Конституційного Суду передає такі акції (корпоративні права) або інші відповідні права в управління незалежній третій особі (без права надання інструкцій такій особі щодо розпорядження такими акціями, корпоративними, іншими правами або інструкцій щодо реалізації прав, які з них виникають). Суддя Конституційного Суду може отримувати відсотки, дивіденди та інші пасивні доходи від майна, власником якого він є.

Таким чином, відповідність особи вимогам до судді Конституційного Суду України містить як об`єктивні критерії громадянство України, мовний та віковий ценз, наявність вищої юридичної освіти, необхідного стажу професійної діяльності у сфері права, так і суб`єктивні (оціночні) наявність високих моральних якостей, оцінка особи як такої, що є правником із визнаним рівнем компетентності.

При цьому саме Раді суддів України, як вищому органу суддівського самоврядування та виконавчому органу з`їзду суддів України, склад якого сформовано з урахуванням представництва судів всіх юрисдикцій та інстанцій, делеговано повноваження перевірити кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України на відповідність, у тому числі, і оціночним критеріям. Вивчення документів та відомостей, наданих кандидатом, письмових звернень та іншої інформації, яка отримана відповідно до пункту 2.9 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України, у сукупності з проведеною співбесідою, дозволяють членам Ради суддів України сформувати свою думку щодо відповідності кандидата вимогам до судді Конституційного Суду України для подальшого вирішення питання про надання такому кандидату рекомендації для призначення на відповідну посаду.

Вищенаведене свідчить про хибність тверджень позивача стосовно того, що усі кандидати, щодо яких була попередньо встановлена відповідність вимогам, визначеним у Конституції України та Законі України «Про Конституційний Суд України», мають отримати рекомендацію на посаду судді Конституційного Суду України, а також про те, що до компетенції відповідача не входять повноваження зі встановлення фактів щодо наявності або відсутності у кандидатів на посаду судді Конституційного суду України таких вимог як високі моральні якості та визнаний рівень компетенції безпосередньо на етапі проведення співбесіди.

Також, суд критично оцінює твердження позивача про те, що Радою суддів України проведено конкурс на посаду судді Конституційного Суду України, оскільки відповідно до встановлених обставин справи у спірних правовідносинах Рада суддів України не визначала переможця конкурсу, а діяла в межах повноважень щодо надання рекомендацій кандидатам на посаду судді Конституційного Суду України за квотою з`їзду суддів України, при цьому було надано рекомендації кандидатам, кількість яких щонайменше втричі перевищує кількість вакансій.

Крім того, суд звертає увагу, що за змістом пунктів 2.10 та 2.11 Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України розгляд питання на З`їзді про призначення судді Конституційного Суду України починається з доповіді голови Ради суддів України або його заступника щодо причин утворення вакансії та кількості кандидатів, які виявили намір обійняти посаду судді Конституційного Суду і відповідають вимогам встановленим Конституцією України, та кількості кандидатів рекомендованих Радою суддів України згідно наданих списків… За списками, наданими Радою суддів України З`їзд відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх делегатів З`їзду включає кандидатури на посаду судді Конституційного Суду до бюлетеня для таємного голосування.

Отже під час розгляду з`їздом суддів України питання про призначення судді Конституційного Суду України рекомендація Ради суддів України не має обов`язкового характеру, оскільки рішення про включення кандидатури на посаду судді Конституційного Суду України до бюлетеня для таємного голосування приймається відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх делегатів з`їзду.

Щодо аргументів позивача про невмотивованість оскаржуваного рішення та порушення порядку розгляду питання про рекомендування на посаду судді Конституційного Суду України, суд зазначає, що положеннями Закону України «Про Конституційний Суд України», Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Регламенту призначення суддів Конституційного Суду України не визначено, у якій формі Рада суддів України надає рекомендацію з`їзду суддів України про призначення кандидата на посаду судді Конституційного Суду України.

Відповідно до підпункту 3.3.3 пункту 3.3 Регламенту Ради суддів України, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 05.02.2015 №2 (у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України 08.06.2017 № 36, далі Регламент Ради суддів України) результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень Ради, є рішення.

Згідно з підпунктом 3.5.1 пункту 3.5 Регламенту Ради суддів України розгляд питань і прийняття рішень здійснюються Радою колегіально.

Рішення Ради вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість присутніх на засіданні членів Ради (підпункт 3.3.4 пункту 3.3 Регламенту Ради суддів України).

Рішення вважається неприйнятим, якщо при голосуванні воно не набрало необхідної кількості голосів або за рівного розподілу голосів "за" і "проти" (підпункт 3.3.6 пункту 3.3 Регламенту Ради суддів України).

Відповідно до пункту 5.7 Регламенту Ради суддів України, яким визначено порядок розгляду питань по суті, розгляд кожного питання затвердженого порядку денного засідання починається з виступу з доповіддю члена Ради або іншої особи, визначеної доповідачем (співдоповідачем) з цього питання. Доповідач інформує присутніх про підстави для розгляду зазначеного питання, стисло викладає його зміст, відповідає на запитання членів Ради. Після виступу доповідача оголошуються акти Комітету з порушеного питання або повідомляються причини, з яких ці акти не отримано. Після заслуховування думки Комітету головуючий надає слово членам Ради, які записалися для виступу, а після них - членам Ради, які бажають взяти участь в обговоренні. Якщо Рада визнає за необхідне додатково вивчити проблему, окреслену у питанні, або з`ясувати нові обставини, що мають істотне значення для прийняття рішення, вона виносить рішення про проведення додаткового опрацювання питання порядку денного та призначення нової дати його розгляду. Член Ради має право виступу тривалістю до 5 хвилин з кожного питання порядку денного в разі попереднього запису для виступу. Повторний виступ з одного і того ж питання допускається не більше одного разу після виступу інших членів Ради. Якщо виступ містить пропозицію щодо іншого рішення Ради, ніж запропоновано доповідачем, проект відповідного Рішення має бути наданий членам Ради до початку голосування. Після виступів головуючий ставить на обговорення всі пропозиції, які надійшли від членів Ради, в порядку їх надходження. Під час обговорення надається слово тривалістю до 5 хвилин. В обговоренні беруть участь не більше 2 осіб, які виступають "ЗА" запропоновану пропозицію, та не більше 2 осіб, які виступають "ПРОТИ" запропонованої пропозиції.

Згідно з підпунктом 5.8.1 пункту 5.8 Регламенту Ради суддів України після закінчення обговорення питання головуючий на засіданні оголошує про перехід до голосування.

Першим пропонується до голосування проект рішення, підготовлений доповідачем; інші пропозиції голосуються в порядку їх надходження.

Всі проекти рішень, які пропонуються для голосування, мають бути надані членам Ради до початку голосування.

Відповідно до підпункту 5.8.2 пункту 5.8 Регламенту Ради суддів України рішення Ради приймається відкритим голосуванням більшістю голосів членів Ради, які беруть участь у засіданні, з кожного окремого питання.

З питань обрання голови Ради суддів України, заступника голови Ради суддів України, секретаря Ради суддів України проводиться таємне голосування.

Цей порядок може бути змінений у разі, якщо Рада в порядку, визначеному цим Регламентом, прийме рішення про обговорення питання та прийняття рішення в закритому засіданні (підпункт 5.8.3 пункту 5.8 Регламенту Ради суддів України).

Судом досліджено технічну фіксацію частини засідання Ради суддів України від 24 вересня 2020 року, з якої встановлено, що стосовно кожного кандидата на посаду судді Конституційного Суду України, у тому числі і позивача, було поставлено на голосування проект рішення Ради суддів України такого змісту: «Рекомендувати (конкретного кандидата) на посаду судді Конституційного Суду України».

Суд звертає увагу, що на голосування було поставлено підготовлений проект рішення про надання позивачу рекомендації бути призначеним на посаду судді Конституційного Суду України, а рішення про відмову у наданні йому відповідної рекомендації на розгляд Ради суддів України не виносилось.

Під час засідання здійснювалося відкрите голосування по кожній кандидатурі, кандидатура позивача не набрала необхідної кількості голосів присутніх на засіданні членів Ради суддів України, отже рішення про рекомендування XVIII черговому з`їзду суддів України позивача на посаду судді Конституційного Суду України не було прийнято.

Суд вважає, що в даному випадку чинне законодавство не вимагає від відповідача прийняття будь-якого окремого рішення із викладенням мотивів відмови в наданні рекомендації на посаду суддів Конституційного Суду України, оскільки питання про відмову в наданні позивачу відповідної рекомендації Рада суддів України не розглядала.

Таким чином, у спірному випадку судом не встановлено порушення відповідачем порядку розгляду питання про надання рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України призначити позивача на посаду судді Конституційного Суду України.

Також суд звертає увагу, що рішення Ради суддів України №52 від 24 вересня 2020 року не вирішує питання щодо рекомендування або відмови у наданні рекомендації XVIII черговому з`їзду суддів України призначити позивача на посаду судді Конституційного Суду України, а стосується уповноваження Голови Ради суддів України повідомити кандидатів про те, що вони не набрали необхідної кількості голосів для такої рекомендації, отже таке рішення виходячи з його змісту не встановлює прав, інтересів або обов`язків безпосередньо для позивача.

Вищенаведене у сукупності дозволяє дійти висновку про безпідставність заявлених позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Ради суддів України №52 від 24 вересня 2020 року та про відсутність підстав для зобов`язання відповідача прийняти рішення та рекомендувати XVIII черговому з`їзду суддів України позивача на посаду судді Конституційного Суду України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, є необґрунтованими, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

У зв`язку з відмовою в позові розподіл судових витрат не здійснюється

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Ради суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити.

У зв`язку з відмовою в позові розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач Рада суддів України, місцезнаходження: 01601, м.Київ, вул.Липська,18/5.

Повне судове рішення складено 27 листопада 2020 року.

Суддя М.О. Семененко