Справа № 640/27835/20
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

18 листопада 2020 року м. Київ№640/27835/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., ознайомившись з позовною заявою Обслуговуючого кооперативу "ТЕМП-2" (03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, буд. 43) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19) про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Джас І.В. звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною і скасувати вимогу відповідача про сплату боргу (недоїмки) від 09.10.2020 №Ю-16272-13 на суму 5415,06 грн., винесену відповідно до ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов"язкове державне соціальне страхування".

У позовній заяві представником також заявлено клопотання про поновлення позивачу строку на подання цієї позовної заяви у зв"язку із поважними причинами.

Між тим, у тексті позову зазначено, що позивачем не пропущено десятиденний строк на звернення до суду, адже оскаржувану вимогу уповноваженим представником ОСОБА_1 (довіреність від 01.07.2020 №11) фактично отримано лише 29.10.2020 шляхом виїмки всієї кореспонденції з абонементної скриньки №41 у відідленні03186 АТ "Укрпошта", в т.ч. рекомендованого листа №937 від ГУ ДПС у м. Києві.

Так, представником позивача зауважено, що в заяві про надання користування абонементної скриньки від 02.01.2020 відсутня згода (не проставлена відповідна позначка) на вручення листів шляхом вкладення їх у таку скриньку, а тому працівниками поштового відділення 03186 АТ "Укрпошта" порушені вимоги п. 93 постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 щодо доставки рекомендованої кореспонденції, про що позивачем подано до поштового відділення відповідну скаргу та запити, які разом із відповідями будуть надані суду в судовому засіданні.

На підтвердження наведених вище обставин до позовної заяви додано копії: заяв на надання в користування абонементної скриньки від 02.01.2020 та від 30.06.2020; довіреності від 01.07.2020 №11 на ім"я ОСОБА_1 від імені голови правління ОК "ТЕМП-2" ОСОБА_2 ; поштового конверта №937, роздруківки відстеження поштового відправлення №937, згідно з яким поштове відправлення вручено адресату 23.10.2020; посвідченої нотаріально заяви свідка ОСОБА_1 , згідно з якою 29.10.2020 нею з поштової скриньки №41 поштового відділення 03186 АТ "Укрпошта" вилучено рекомендований лист №937 від ДПС у м. Києві на ім"я ОУ "ТЕМП-2" без отримання попередньо від поштового відділення поштового повідомлення про надходження рекомендованого листа, без розпису уповноваженої особи ОСОБА_1 в отриманні зазначеного рекомендованого листа та з ознаками його розкриття, пояснено, що 29.10.2020 цей лист вручено голові ОК "ТЕМР-2" ОСОБА_2, також зазначено, що рекомендований лист №937, начебто, вручений 23.10.2020, що не відповідає дійсності; посвідченої нотаріально заяви свідка ОСОБА_2 , якою підтверджено факт отримання оскаржуваної вимоги 29.10.2020.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 цієї статті для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Абзацом 10 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI встановлено, що у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 08.09.2019 у справі №480/106/19 при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами п.56.18 ст. 56, ст. 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18.

При цьому Верховним Судом зауважено, що правове регулювання, наведене у абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI, свідчить, що навіть у випадку обрання адміністративного способу оскарження, за наслідками якого згоди з органом доходу і зборів не досягнуто (відмова у розгляді або у задоволенні скарги), у особи зберігається право оскаржити вимогу про сплату внеску ще і в суді. Таке право має бути реалізоване протягом 10 днів з дня надходження відповідного рішення органу ДФС України платнику ЄСВ.

Враховуючи зазначені позивачем обставини і те, що позовну заяву, яка розглядається, здано на пошту 06.11.2020, тобто в межах десятиденного строку з моменту, коли позивач дізнався про порушення свого права (29.10.2020), суд дійшов висновку про відсутність підстав для його поновлення, позаяк місячний строк звернення до суду не пропущено.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі немає.

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи з викликом сторін відповідно до п. 2) ч. 6 ст. 262 КАС України суд відмовляє, адже характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі на даному етапі не несуть значної складності для суду для повного та всебічного встановлення обставин справи, а тому не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Керуючись ст.ст. 52, 159-164, 257-262 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі, розгляд якої здійснити за пра-вилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

2. Встановити учасникам справи наступні строки:

- відповідачу - 20-денний строк з дня отримання ухвали для подання до суду в порядку ст. 162 КАС України відзиву на позов; у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами;

- позивачу - 7-денний строк з дня отримання відзиву для подання до суду в порядку ст. 163 КАС України відповіді на відзив;

- відповідачу - 7-денний строк з дня отримання відповіді на відзив (у разі його подання) для подання до суду в порядку ст. 164 КАС України заперечень.

Заяви по суті справи (відзив, відповідь на відзив, заперечення) з додатками, клопо-тання з процесуальних питань та заперечення на них повинні бути надіслані (надані) іншим учасникам справи одночасно з їх надісланням (наданням) до суду згідно із ст.ст. 159-167 КАС України.

3. Сторони вправі заявити клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке може бути подано відповідачем у строк для подання відзиву, а позивачем - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Інформація на офіційному веб-порталі : http://court.gov.ua/fair/sud2670.

Суддя Д.А. Костенко

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.