Справа № 580/3423/20
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2020 року справа № 580/3423/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Білоноженко М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними, скасування актів та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

27.08.2020р. до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати акт форми Н-5* від 24.07.2020 розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 23.09.2019 року, та акт форми НТ* від 24.07.2020 № 22 про нещасний випадок невиробничого характеру;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 23.09.2019 року з урахування висновків суду.

В обгрунтування позовних вимог, викладених у позовній заяві, зазначено, що позивач проходить службу в СУ ГУНП в Черкаській області на посаді заступника начальника слідчого управління ГУНП в Черкаській області - начальник відділу розслідувань злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи. 23.09.2019 року, під час спортивних змагань, в яких приймав участь позивач, з ним стався нещасний випадок, в зв`язку із чим відповідачем проведено службове розслідування нещасного випадку за наслідками якого складено оскаржувані Акти. Позивач не погоджується з висновками Актів та наголошує, що нещасний випадок трапився під час участі в спортивних змаганнях, відтак підпадає під дію п.3.9 Порядку №1346, як нещасний випадок, що трапився при виконанні службових обов`язків.

Також позивачем звернуто увагу, що вищевказаний нещасний випадок не підпадає під дію п.3.11 Порядку №1346, обставин про його віднесення до п.3.11 в Акті службового розслідування не наведено, в зв`язку із чим нещасний випадок не може бути визнаний таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. Зазначено, що не заслуговують на увагу висновки Комісії щодо недотримання позивачем приписів п. 3.1 Порядку та неповідомлення позивачем керівника про настання нещасного випадку, оскільки такий нещасний випадок стався публічно, під час масового спортивного заходу яку проводив ГУНП в Черкаській області. Крім того позивач на момент настання нещасного випадку виконував обов`язки керівника підрозділу (на час перебування керівника у відпустці, відповідно до функціональних обов`язків). Поряд із цим, про настання випадку позивач повідомив особисто керівника ГУНП в Черкаській області Лютого В., оскільки змушений був перебувати у зв`язку із травмою на амбулаторному лікуванні. Натомість вказані обставини комісією не враховані.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 21.09.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

12.10.2020р., до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не обгрунтовані та зазначено про доцільність відмови в їх задоволенні. В обгрунтування заперечень проти задоволення позовних вимог представником відповідача зазначено, що за наслідками проведеного розслідування нещасного випадку, що стався із позивачем, Комісія з розслідування нещасного випадку прийшла до висновку, що підполковник поліції ОСОБА_1 отримав травму 23.08.2019р. з власної необережності, внаслідок фізичного перевантаження, оскільки відповідно до ст. 14 Закону України «Про охорону праці» працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я в процесі виконання будь-яких робіт; працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Зазначено, що участь у різного роду спортивних змаганнях не є трудовим обов`язком позивача. Звернуто також увагу, що позивач в своїх поясненнях не вказує на те, що він повідомляв безпосереднього керівника про отримані тілесні ушкодження при зверненні до лікувальних закладів, при цьому такий обов`язок встановлений ст. 3.1 Порядку №1346, в зв`язку з чим представник відповідача зазначив про необгрунтованість позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходить службу в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області на посаді заступника начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

30.08.2019р. до Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області від Державної установи Територіальне медичне oб`єднання МВС України по Черкаській області надійшов сигнальний листок про нещасний випадок №23, згідно якого, 27.08.2019р. о 10:51 год. за медичною довідкою в поліклініку лікарні ДУ ТМО МВС України по Черкаській області звернувся ОСОБА_1

18.05.2020р. наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області №1245 створено комісію для розслідування нещасного випадку, який стався 23.08.2019р. з заступником начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області підполковником поліції ОСОБА_1

24.07.2020р. відповідачем за наслідками розслідування нещасного випадку, складено Акт форми Н-5*, відповідно до якого Комісією встановлено, що наказом ГУНП в Черкаський області від 21.08.2019р. №2048 було організоване проведення змагань 23.08.2019р. на Кубок начальника ГУНП з міні-футболу серед підрозділів поліції області на території КП «Муніципальний спортивний кігуб «Дніпро» ЧМР» (КП «Центральний стадіон»). ОСОБА_1 відповідно до заявки на участь збірної команди апарату ГУНП в Черкаській області у змаганнях на кубок начальника ГУНП з міні-футболу, був у складі збірної команди (відповідно до листа від 27.05.2020р. №1008/31/01-2020).

Під час гри, як вказує у своїх поясненнях ОСОБА_1 , він, перечепившись через виставлену ногу суперника, впав на зовнішню частину лівої стопи та відчув сильний біль. З поля був виведений, медичним працівником була надана перша допомога у вигляді прикладання холоду.

В той же день ОСОБА_1 звернувся за допомогою до КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги», йому було встановлено діагноз «Частковий розрив зовнішніх зв`язок лівого гомілковостопного суглобу. Застарілий перелом зовнішньої щиколотки» (згідно копії довідки від 23.08.2019р. №9445).

Згідно сигнального листка від 27.08.2019р. №23 ОСОБА_1 звернувся до ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», де йому був встановлений діагноз: розтягнення і перенапруження зв`язок гомілковоступневого суглобу S93.4. Частковий розрив зовнішніх зв`язок лівого гомілково-ступневого суглобу.

Згідно виписки із медичної карти амбулаторного хворого №546 ОСОБА_1 проходив амбулаторне лікування в період з 27.08.2019р. по 23.09.2019р. по діагнозу: частковій розрив зовнішніх зв`язок лівого гомілково-ступневого суглобу.

Зазначено, що організаційними причинами нещасного випадку є невиконання функціональних (посадових) обов`язків, а саме: ОСОБА_1 не інформував свого керівника про отримані тілесні ушкодження при зверненні до лікувальних закладів, в тому числі до ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області».

Психофізіологічні причини: інші причини, а саме особиста необережність ОСОБА_1 - допустив фізичне перевантаження, внаслідок чого не зміг запобігти отриманню травми.

Згідно висновків Комісії: Комісія встановила, що травма отримана внаслідок особистої необережності та фізичного перевантаження, внаслідок чого ОСОБА_1 під час змагань не зміг запобігти отриманню травми.

Тим самим ОСОБА_1 допустив порушення вимог: ст. 14 Закону України «Про охорону праці»: «працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства»; п. 3.1 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах (системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346 (із змінами та доповненнями, затверджених наказом МВС України від 16.02.2006 №677): «про кожен нещасний випадок (у тому числі поранення) працівник, який його виявив, або сам потерпілий повинні негайно повідомити безпосереднього керівника робіт чи іншу посадову особу підрозділу...»; ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію»: поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесії виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю.

При вивченні копії «Посадова інструкція заступника начальника управління - начальника відділу розслідування злочинів, скоєних життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Черкаській області наданої листом від 01.06.2020р. №6249/24/04/05-2020, комісією не вставлено розділу, згідно якого трудовим обов`язком ОСОБА_1 є участь у різного роду спортивних змаганнях.

Комісія з розслідування прийшла до висновку, що обставини та причини, за яких стався нещасний випадок, підпадають під перелік визначений п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділам системи МВС України затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002р. №1346 (зі змінами та доповненнями, внесеними згідно з наказом МВС від 10.06.2015р. №677), тому вважає що він трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

По підсумку розгляду матеріалів нещасного випадку скласти Акт за формою НТ*.

24.07.2020р. Начальником ГУ НП в Черкаській області затверджено Акт №22 форми НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, відповідно до висновків якого, комісія з розслідування прийшла до висновку, що обставини та причини, за яких стався нещасний випадок, підпадають під перелік, визначений п. 3.11 Порядку розслідування та облік нещасних випадків, професійних захворювань, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом від 27.12.2002 № 1346 (зі змінами та доповненнями, внесеними згідно з наказом МВС від 10.06.2015р. №677), тому вважає, що він трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Вважаючи зазначені висновки викладені в Актах форма Н-5* та форми НТ* №22 протиправними, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні врегульовані Законом України Про охорону праці від 14.10.1992 № 2694-ХІІ (далі Закон №2694).

Статтею 1 Закону №2694 визначено поняття охорони праці як систему правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

За приписами ст. 22 Закону №2694, встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

Підзаконним нормативно-правовим актом, що регулює порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України є Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 №1346 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 31.01.2003 за № 83/7404 (далі - Порядок №1346), який розроблено з метою врегулювання питань, пов`язаних з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України.

У відповідності до п. 2.1 Порядку №1346, розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі.

Пунктом 2.2 зазначеного Порядку №1346 визначено, що за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Згідно п.2.4 Порядку №1346, якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ* (додаток 2).

Відповідно до п. 3.8 Порядку №1346, комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

За змістом п. 3.9 Порядку №1346, комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків, якщо він трапився в період проходження служби під час, зокрема: проведення навчання, тренувань, обов`язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах.

Відповідно до п. 3.11 Порядку №1346, комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався:

- за обставин, які не підпадають під дію пунктів 3.9, 3.10 цього розділу і не пов`язані з виконанням службових обов`язків;

- унаслідок дій, учинених у стані алкогольного, наркотичного чи токсичного сп`яніння, а також унаслідок дії алкоголю, наркотичних або інших отруйних речовин (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо) за наявності медичного висновку, якщо це не викликано застосуванням цих речовин із службовою метою або порушення вимог безпеки щодо їх зберігання і транспортування або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, був відсторонений від служби (роботи) згідно з установленим порядком;

- під час скоєння злочинів або інших правопорушень, якщо ці дії підтверджені рішенням суду;

- у разі природної смерті або самогубства, за винятком випадків, зазначених у пункті 3.10 цього розділу, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та органів досудового розслідування;

- унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

З аналізу вказаних положень вбачається, що п. 3.11 Порядку №1346 визначено вичерпний перелік підстав за наявності яких комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків".

При вирішенні даного спору по суті, надавши оцінку встановленим обставинам справи, суд також зазначає, що в ході службового розслідування, Комісією розслідування нещасного випадку відібрано пояснення у Заступника начальника відділу УСР в Черкаській області - ОСОБА_2 , згідно яких, останній, під час проведення змагань по футболу 23.08.2019р., грав з позивачем в одній команді. В ході проведення турніру, під час гри близько 12:00 год. разом із ОСОБА_1 перебуваючи на футбольному полі, він побачив як ОСОБА_1 володіючи м`ячем почав обводити суперника, який виставив ногу, в результаті чого між ОСОБА_1 та суперником відбувся контакт, після чого позивач перечепився через виставлену ногу суперника та впав на покриття поля.

На користь зазначених ОСОБА_2 обставин свідчить також фотозображення формату А4, згідно якого судом вбачається, що гравцем виставлено ногу в напрямку руху гравця з команди ГУ НП в Черкаській області.

Оцінюючи підстави викладені у висновку службового розслідуванням щодо порушення позивачем ст. 14 Закону України «Про охорону праці» та ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та причини виникнення нещасного випадку (травма отримана внаслідок особистої необережності та фізичного перевантаження, внаслідок чого ОСОБА_1 під час змагань не зміг запобігти отриманню травми), суд зазначає, що в даному випадку до нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 призвели обставини, що не залежали від волі позивача, рівня його фізичного виснаження, або рівня професіоналізму, натомість до виникнення нещасного випадку призвели дії іншої особи.

З урахуванням зазначеного, висновки Комісії що до нещасного випадку призвели порушення позивачем ст. 14 Закону України «Про охорону праці» та ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», суд вважає необгрунтованими.

З приводу посилань відповідача щодо відсутності у посадових обов`язках позивача участі у різного роду спортивних змаганнях, суд зазначає, що згідно наказу ГУНП в Черкаський області від 21.08.2019р. №2048 було організоване проведення змагань 23.08.2019р. на Кубок начальника ГУНП з міні-футболу серед підрозділів поліції області на території КП «Центральний стадіон». ОСОБА_1 відповідно до заявки на участь збірної команди апарату ГУНП в Черкаській області у змаганнях на кубок начальника ГУНП з міні-футболу, був у складі збірної команди (відповідно до листа від 27.05.2020р. №1008/31/01-2020). При цьому, суд зазначає, що очевидною є обставина неможливості віднесення участі у різного роду спортивних змаганнях до посадових обов`язків заступника начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області, як зокрема і до посадових обов`язків решти посад Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

З приводу порушення позивачем п. 3.1 Порядку №1346 щодо неповідомлення позивачем про нещасний випадок, суд зазначає, що обставина неповідомлення позивачем про нещасний випадок не може слугувати підставою віднесення нещасного випадку, що стався з позивачем до переліку визначених п. 3.11 Порядку №1346 з огляду на визначення вказаним пунктом вичерпного переліку підстав за наявності яких комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків".

Суд зазначає, що підстав визначених п. 3.11 Порядку №1346 для віднесення нещасного випадку, що стався з позивачем до "нещасного випадку, що трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків" висновки службового розслідування не містять.

При цьому із положень п.3.9 Порядку №1346, вбачається, що Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він трапився в період проходження служби під час, зокрема: проведення навчання, тренувань, обов`язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах.

З огляду на встановлені обставини справи, суд доходить висновку про протиправність Актів від 24.07.2020р. форма Н-5* та форми НТ* №22 та про доцільність їх скасування.

З урахуванням наведеного, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та оцінки наявних у матеріалах справи доказів в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування рішень відповідача, викладених в Актах від 24.07.2020р. форма Н-5* та форми НТ* №22 є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

З приводу позовних вимог щодо зобов`язання відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 23.09.2019 року з урахування висновків суду, суд зазначає наступне.

Завданням адміністративного судочинства, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Відповідно до ч.4 ст. 245 КАС України, у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Суд також враховує висновки Верховного Суду висловлені у постанові від 31 березня 2020 року у справі №823/1281/18, згідно яких, у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акту, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.

Зважаючи на те, що судом встановлено неправомірність оскаржуваних Актів від 24.07.2020р. форма Н-5* та форми НТ* №22, суд доходить висновку про необхідність зобов`язати відповідача провести повторне розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду, що є належним способом захисту та поновлення порушеного права позивача.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, на підставі встановлених в судовому засіданні фактів та обставин, суд доходить висновку, що позов належить задовольнити повністю.

Згідно частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позов належить задовольнити повністю, а позивачем понесено судові витрати із сплати судового збору у сумі 1681,60 грн, що підтверджується квитанціями №№1,2 від 27.08.2020р., наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про стягнення понесених позивачем судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача у сумі 1681,60 грн.

Керуючись ст. 2, 5, 6, 14, 77, 241-246, 255, 263, 295. КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 24.07.2020р. форми Н-5*, що стався з ОСОБА_1 23.09.2019 року;

Визнати протиправним та скасувати акт форми НТ* від 24.07.2020р. №22 про нещасний випадок невиробничого характеру.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська, 57, м. Черкаси, 18036, код ЄДРПОУ - 40108667) провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 23.09.2019 року, з урахування висновків суду в даному рішенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська, 57, м. Черкаси, 18036, код ЄДРПОУ - 40108667) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1681 (одна тисяча шістсот вісімдесят одна) грн. 60 коп.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 КАС України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень та частини 3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України.

Суддя М.А. Білоноженко