Справа № 640/4666/19
Суддя: Анцупова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 листопада 2020 року

м. Київ

Справа № 640/4666/19

Провадження № 11-397заі20

Суддя Великої Палати Верховного Суду Анцупова Т. О.,

перевірила матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі № 640/4666/19 за позовом ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів як правонаступника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправною бездіяльності,

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП), правонаступником якої є Кадрова комісія з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (далі - Комісія), Державної казначейської служби України (далі - ДКС України), у якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність КДКП щодо розгляду скарг позивача до КДКП, а саме: від 03 грудня 2018 року № 11/2-10221 вх-18; від 06 грудня 2018 року № 11/2-10360 вх-18; від 22 січня 2019 року № 11/2-1531 вх-19, від 04 лютого 2019 року № 11/2-1922 вх-19; від 12 листопада 2018 року № 11/2-9684 вх-18, від 03 грудня 2018 року № 11/2-10176 вх-18, від 12 грудня 2018 року № 11/2 10749 вх -18, від 20 грудня 2018 року № 11/2-11315 вх-18, від 28 грудня 2018 року № 11/2-11956 вх-18;

- скасувати рішення КДКП про відмову у відкритті дисциплінарного провадження щодо прокурорів Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (ініціали не відомі), ОСОБА_10 (ініціали не відомі): рішення КДКП від Грушковського В. від 06 лютого 2019 року за № 11/2/4-19пд-19-1102 вих-19 з додатками рішень від В. Архіпова від грудня 2018 № 11/2/4-1971дс-18- 14966 вих-18; від В. Шевчука від 24 січня 2019 року № 11/2/4-19 пд-19-571 вих-19; від С. Нечипоренко від 22 листопада 2018 року № 11/2/4-1848 дс-18-11741вих-18;

- зобов`язати КДКП відкрити дисциплінарне провадження щодо прокурорів Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (ініціали не відомі), ОСОБА_10 (ініціали не відомі);

- визначити КДКП розумний строк виконання рішення суду;

- стягнути з КДКП за рахунок держави моральну і матеріальну шкоду у розмірі 500 000 грн.

Рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Комісії як правонаступника КДКП про визнання протиправною бездіяльності відмовлено.

Не погодившись із рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09 листопада 2020 року, позивачка звернулась 23 листопада 2020 рокудо Великої Палати Верховного Суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до частини третьої статті 292 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Велика Палата Верховного Суду переглядає в апеляційному порядку судові рішення Верховного Суду, ухвалені ним як судом першої інстанції.

Перевіряючи апеляційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

В порушення зазначених вимог документ про сплату судового збору або копій документів, які надають пільги щодо його сплати, не додано.

Одночасно із апеляційною скаргою ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції. Зокрема, ОСОБА_1 зазначає, що тривалий час була безробітна, у лютому 2020 року потрапила до лікарні, хворіє на астенію, хронічну втому. Всі ці обставини підтверджені документами, що містяться у матеріалах справи № 640/4666/19 та на її думку свідчать про важке матеріальне становище, яке просить врахувати та задовольнити клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовані законом.

Суд звертає увагу скаржниці, що з метою розгляду клопотання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони, до суду мають бути подані відповідні докази за попередній календарний рік (тобто, якщо клопотання про звільнення від сплати судового збору подано у 2020 році, то до нього додаються докази щодо майнового стану сторони у 2019 році, які охоплюють період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року).

Як слідує із матеріалів апеляційної скарги та клопотання про звільнення від сплати судового збору скаржниця не додає жодних доказів, а лише зазначає, що такі містяться у матеріалах справи № 640/4666/19, які відсутні у Великої Палати Верховного Суду на момент вирішення заявленого питання, а тому суд не може взяти до уваги ці докази.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої Закону № 3674-VIставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 гривню.

У 2019 році ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції із позовом, а відтак мала сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1152,60 грн (768,40*150%).

Отже ОСОБА_1 необхідно здійснити сплату судового збору за подання апеляційної скарги в цій справі в розмірі 1152,60 грн.

Судовий збір необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів УК у Печерському районі/Печерський район/22030102; код отримувача ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку: 207; призначення платежу: «*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Верховний Суд (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір».

Оскільки апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку скаргу слід залишити без руху та надати скаржниці десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків.

Водночас Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18 червня 2020 року (далі - Закон № 731-IX), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції Закону № 731 IX, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 248, 295, 296, 298, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі № 640/4666/19 за позовом ОСОБА_1 до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів як правонаступника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправною бездіяльності - залишити без руху.

2. Надати особі, яка подала апеляційну скаргу, десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Т. О. Анцупова