Справа № 640/12368/20
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2020-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про відмову у роз`ясненні судового рішення

25 листопада 2020 року м. Київ № 640/12368/20
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
доВійськової частини НОМЕР_1
провизнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі від 14 вересня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за період з 2016 року по 2018 рік. Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за період з 2016 року по 2018 рік. Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 25 листопада 2015 року по 16 жовтня 2018 року. Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 25 листопада 2015 року по 16 жовтня 2018 року.

16 листопада 2020 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду міста Києва позивачем подано заяву про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року.

Вказана заява мотивована тим, що станом на 04 листопада 2020 року 11 листопада 2020 року під час особистого прийому державним виконавцем повідомлено про відправку відповідачем на рахунок позивача коштів, проте жодних коштів позивач не отримував. Враховуючи наведене, позивач вважає, що нараховані суми повинні бути прозорими; публічними; достовірними; добросовісно та розсудливо нарахованими без приховування розрахунку; без арифметичних помилок; із застосуванням боржником суми посадового окладу на день звільнення з військової служби; із застосуванням боржником суми заробітної плати стягувача, з якого часу дня місяця, року; з обчисленням боржником індексу споживчих цін та індексації, виходячи з прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, що становить суму гривень під час нарахування та виплати, то про це все повинно бути зазначено у рішенні суду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для роз`яснення рішення суду від 14 вересня 2020 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України За заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Оскільки розгляд і прийняття постанови здійснювалось в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відтак і розгляд заяви про роз`яснення судового рішення здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

З аналізу статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Пунктом 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення в адміністративній справі» передбачено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд звертає увагу, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» №7 від 20 травня 2013 року зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Водночас, суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

З огляду на вищевикладене, та на те, що рішення від 14 вересня 2020 року не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення, оскільки обґрунтування заяви позивача є фактично не згодою з процесом виконання такого судового рішення.

Керуючись статтями 241, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року в адміністративній справі №640/12368/20 відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.В. Аблов