Справа № 340/3583/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/3583/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за акціонерного товариства "Гідросила" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, а також зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

АТ "Гідросила" (надалі позивач) звернулось до суду з позовною заявою, з урахуванням ухвали суду від 31.08.2020 року про роз`єднання позовних вимог по справі №340/3376/20, в якій просить визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00084 від 10.06.2020 р., оформлену Дніпровською митницею Держмитслужби.

Ухвалою судді від 07.09.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі (а.с.139). Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 09.10.2019 між ним та АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" укладено контракт №СГДС/ОЕ-005859. 24.03.2020 року сторони уклали специфікацію №4 до вказаного контракту. Відповідно до цього контракту за тимчасовою митною декларацією №UA110280/2020/004928 позивач отримав від АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" товар прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме прутки з легованої сталі марки 18ХГТ діаметром 29 мм - 9065 кг, та діаметром 32 мм 6210 кг, гарячекатані без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Прутки не являють собою арматурний прокат або катанку. Для отримання відомостей про товар, було відібрано проби товару та направлено Державному підприємству Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади та отримано висновок №15 від 28.05.2020. Після отримання висновків експертизи АТ "Гідросила" подало на товар, на який була оформлена тимчасова митна декларація, митну декларацію для остаточного оформлення товару, а саме, 10.06.2020 року митну декларацію №UA110280/2020/005659 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм - 9065 кг, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм 6210 кг, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Однак відповідачем була надіслана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00084 від 10.06.2020 року. Відмовляючи у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відповідач послався на рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05, про внесення змін до рішення Комісії від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації", згідно якого митне оформлення товару можливе за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%. Позивач вважає, що Дніпровська митниця Держмитслужби протиправно та безпідставно прийняла оскаржувані рішення, всупереч положенням Митного кодексу України.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, надав до суду відзив на позовну заяву (а.с.145-147) в якому зазначив, що митним постом "Кропивницький" була прийнята до митного оформлення митна декларація від 10.06.2020 року №UA110280/2020/005659. Враховуючи те, що позивачем був заявлений до митного оформлення товар вказаний в митній декларації, а саме прокат з легованої сталі марки 18ХГТ (ГОСТ 4543-2016), яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015 прутки з легованої сталі марки 18ХГТ діаметром 29 мм, 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу прямі, довжиною від 3 до 6 м, що підпадає під дію рішення №АД-390/2018/4411-05, про внесення змін до рішення Комісії від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україні арматури та катанки походженням з Російської Федерації» та до яких застосовуються остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походження з Російської Федерації, митницею було прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00084 від 10.06.2020 року. Також відповідач у відзиві посилався на лист Державної фіскальної служби від 28.12.2018 №40565/7/99-99-19-04-01-17, в якому вказано, що Міністерство економічного розвитку і торгівлі України листом від 05.09.2018 № 4413-06/39034-03 зазначило, що для визначення товару, щодо якого застосовується антидемпінгове мито, він повинен підпадати під два критерії: опис товару та код згідно УКТЗЕД. Відтак, представник відповідача вважає дії посадових осіб Дніпровської митниці Держмитслужби, таким, що в повній мірі відповідають чинному законодавству та МКУ, а поданий позов до Дніпровської митниці Держмитслужби безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надані докази, суд, -

В С Т А Н О В И В:

09.10.2019 року між акціонерним товариством "Оскольський електрометалургійний комбінат" (постачальник) та позивачем (покупець) укладено контракт №СГДС/ОЕ-005859 (а.с.20-25). Відповідно до п.1.1 зазначеного контракту постачальник зобов`язується постачати, а покупець прийняти та оплатити продукцію (металопрокат) виробництва АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат", по номенклатурі, кількості та в строки у відповідності до додатково погоджених додатків (специфікацій), які є його невід`ємною частиною.

24.03.2020 року сторони уклали специфікацію №4 до вказаного контракту (а.с.26).

Згідно контракту №СГДС/ОЕ-005859 від 09.10.2019, за тимчасовою вантажною митною декларацією UA110280/2020/004928 від 18.05.2020 р., позивач отримав від АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" товар прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм - 9065 кг, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм 6210 кг, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м, не являються арматурним прокатом або катанкою (а.с.43-46).

Судом встановлено, що для отримання відомостей про товар, позивачем у присутності посадової особи митного органу, відібрано проби товару (а.с.48) та направлено Державному підприємству "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" та отримано висновки №15 від 28.05.2020 за договором від 17.01.2019 №610-19-4 (а.с.49-58).

Відповідно до вказаних висновків експертної установи, за результатами аналізування досліджених зразків металопродукції - круг діаметром 29 та 32 мм зі сталі марки 18ХГТ, сертифікати якості №0712665 від 26.04.2020 р., №0712666 від 26.04.2020 р., №0712469 від 24.04.2020 р., №0712465 від 24.04.2020 року мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Після отримання висновків експертизи, АТ "Гідросила" подало на товар, на який були оформлені тимчасові митні декларації, митні декларації для остаточного оформлення товару, а саме №UA110280/2020/005659 від 10.06.2020 року, в графі 31 яких задекларовано товар: "Прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ, діаметром 29 мм та 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м", в графі 33 код УКТ ЗЕД 7228 30 69 00 (а.с.84-87).

Дніпровською митницею Держмитслужби прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00084 від 10.06.2020 року (а.с.91-93).

Підставою прийняття вказаних карток відмови вказано: «Відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» митне оформлення товару - прутки з легованої сталі марки 18ХГТ діаметром 29 мм та 32 мм, гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м, що походить з Російської Федерації та класифікується за кодом згідно УКТ ЗЕД, проводиться за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%. Відповідно до ст.256 Митного кодексу України відмовлено в оформленні електронної декларації».

У зазначеній картці відмови декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів.

Не погодившись із вказаною карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач оскаржив її до суду.

Отже правомірність винесення оскаржуваної картки відмови в прийнятті митної декларації є предметом спору переданого на вирішення адміністративного суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Митного кодексу України та Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту від 22.12.1998 №330-XIV (далі - Закон №330-XIV).

Відповідно до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та Митним кодексом України, який нараховується та сплачується відповідно до Митного кодексу України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина 4 статті 275 Митного кодексу України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до частини 9 статті 280 Митного кодексу України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".

Пунктом 2 статті 1 Закону №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом №330-XIV регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Згідно частин шостої та восьмої статті 16 Закону №330-XIV остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання.

У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту.

Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.

Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 28 грудня 2017 року прийнято рішення АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї", яким визначено, що "протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…" та застосовані "остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".

20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією рішенням №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28 грудня 2017 року АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:

"Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".

Згідно з частиною 2 статті 44 Митного кодексу України у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару заявляється (декларується) митному органу в обов`язковому порядку лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в митного органу є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною 3 статті 44 Митного кодексу України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність"; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частин 1-3 статті 48 Митного кодексу України митний орган відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються митним органом у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

З аналізу наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Так, для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів, належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Судом встановлено, що країною походження товару, який був заявлений в митній декларації є Російська Федерація, позивачем у митній декларації №UА110280/2020/00005659 зазначено код товару 7228 30 69 00.

Водночас, згідно актів взяття проб (зразків) товарів №29 від 18.05.2020 року представником позивача в присутності посадової особи митного органу були відібрані проби товару для проведення його експертизи з метою визначення приналежності товару до виду продукції - арматура, катанка чи прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Відібрані зразки направлені на дослідження в Науково-інженерний центр з випробувань труб, балонів, іншої продукції і матеріалів Державного підприємства Науково - дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади (а.с.48).

Так, відповідно до Висновків №15, які були надані 28.05.2020 Державним підприємством "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" досліджені зразки металопродукції - круги діаметром круг діаметром 29 та 32 мм зі сталі марки 18ХГТ, сертифікати якості мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Крім того, згідно з висновками №-0231 від 27.05.2020 року за результатами досліджень проб (зразків) товару Дніпропетровський відділ з питань експертиз та досліджень Державної митної служби України зробив висновки, що визначені в результаті дослідження якісний хімічний склад не суперечать інформації, зазначеній у гр. 31 МД. Встановлення механічних характеристик проб товару на цей час у СЛЕД Держмитслужби не видається можливим у зв`язку з відсутністю необхідного обладнання для дослідження механічних властивостей (а.с.75-77).

Таким чином, експертом митниці не спростовано інформацію, заявлену позивачем в гр. 31 МД, що товар, який був предметом експертного дослідження, не є арматурою чи катанкою, на які розповсюджується антидемпінгове мито, впроваджене Рішенням АД-382/2017/4411-05 з наступними змінами. При цьому із вказаного висновку вбачається, що дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності, не проводилось.

При цьому, суд зазначає, що відповідно пунктів 4, 6 Положення про Департамент податкових та митних експертиз ДФС, затвердженого наказом ДФС № 154 від 01 жовтня 2014 року, митним органам надана можливість залучення інших експертів (експертних установ) для вирішення питання, чи є товар арматурним прокатом (арматурою) чи ні. Проте, відповідачем такі процедури виконані не були.

До того ж, суд зазначає, що рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом №330-XIV, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування (пункт 27 частини 1 статті 1 Закону№330-XIV).

Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону №330-XIV скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 від 28 грудня 2017 року із змінами, прийнято відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

Проте, зазначене аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330-XIV.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 по справі №804/2304/18, від 25.03.2020 року по справі №280/1775/19.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають.

Дані УКТ ЗЕД включно з описом і примітками застосовуються виключно для цілей класифікації товару. Тобто при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Опис конкретної продукції (в тому числі арматурного прокату, катанки), вимоги щодо зокрема якісних характеристик, хімічного складу, призначення і сфер використання окремих видів продукції тощо, визначаються нормативними документами (державними і міждержавними стандартами), затвердженими у встановленому законодавством порядку, положення яких дозволяють оцінити відповідність об`єктів стандартизації своєму призначенню.

Як вбачається з матеріалів справи, надані відповідачем пояснення та документи не містять жодного доказу, якими би підтверджувалося, що товар, який підлягав декларуванню, підпадає під дію антидемпінгових заходів відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 із змінами.

Таким чином, відповідачем не надано доказів, які підтверджують законність прийняття рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та видачі картки відмови № UA110280/2020/00084 від 10.06.2020, тому картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправною та підлягає скасуванню.

Що стосується посилання відповідача у відзиві на позов про скасування національних стандартів, зокрема ГОСТ 5781-82, то суд зазначає, що арматурний прокат класифікується за: ДСТУ 3760:2006; ГОСТ 5781:82; ГОСТ 10884-94; ГОСТ 34028-2016; ТУ У 27.1-2:2010. Тобто, у тому числі за ГОСТ 5781:82, який втратив чинність з 01.01.2019, що сторонами не заперечується.

Водночас, суд зауважує, що Законом України від 05.06.2014 № 1315-VII «Про стандартизацію», який набув чинності 03.01.2015, в національне законодавство України, як держави-члена Світової організації торгівлі (далі СОТ), імплементовані положення Угоди СОТ про технічні бар`єри в торгівлі, зокрема Кодексу доброчинної практики з розроблення, прийняття та застосування стандартів, та впроваджені міжнародні та європейські принципи стандартизації.

Насамперед це стосується принципу добровільного застосування національних стандартів, який викладено у пункту 4 частини 2 статті 4 та частини 1 статті 23 Закону України "Про стандартизацію", в яких зазначено, що національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Відповідно до частин 1, 2 статті 23 Закону України "Про стандартизацію" національні стандарти застосовуються безпосередньо чи шляхом посилання на них в інших документах.

Також слід звернути увагу на визначення, яке дає Закон України "Про стандартизацію" терміну "стандарт" нормативний документ, заснований на консенсусі, прийнятий визнаним органом, що встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості в певній сфері.

Отже, законодавством передбачено, що після прийняття національним органом стандартизації проекту національного стандарту, який розроблено відповідно до встановлених процедур, він стає національним стандартом, який застосовується безпосередньо чи шляхом посилання на нього в інших документах.

Якщо ГОСТ скасовано національним органом стандартизації він вже не має статусу нормативного документу, а являє собою звичайний "текст". Але слід враховувати і те, що стандарт встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості у певній сфері.

Тобто, за умови добровільності застосування стандарту, але з метою мати будь-які інструкції, правила тощо, які впорядковують діяльність у тій чи іншій сфері, може застосовуватися не чинний ГОСТ (національний стандарт), якщо на нього не передбачається робити посилання у відповідній сфері діяльності.

Таким чином, застосування у висновках №15 нечинного в Україні ГОСТу 5781-82, жодним чином не вплинуло на їх правильність, оскільки дослідження хімічного складу продукції проводилось на приналежність її до арматурного прокату як до діючого в Україні ГОСТу 10884-94, так і до ГОСТу 5781-82, який хоч і втратив чинність, але, є діючим у країні походження товару та може бути використаний з метою впорядкування вказаного питання як звичайна інструкція.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Згідно частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Таким чином позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Частиною 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 4204,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №6046 від 07.08.2020 року, оригінал якого знаходиться у справі №340/3376/20 на а.с.101.

Оскільки ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.08.2020 року у справі №340/3376/20були роз`єднанні позовні вимоги, у зв`язку з чим судовий збір по даній справі складає 2102,00 грн.

Враховуючи положення статті 139 КАС України та задоволення позову повністю на користь позивача слід стягнути судові витрати по сплаті судового за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у розмірі 2102,00 грн.

Керуючись статей 132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов акціонерного товариства "Гідросила" до Дніпровська митниця Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, а також зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Дніпровської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00084 від 10.06.2020 року.

Стягнути на користь акціонерного товариства "Гідросила" (вул. Братиславська, 5, м. Кропивницький, 25006, код в ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (вул. Княгині Ольги, буд. 22, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49038; код в ) .

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук