Справа № 560/1356/20
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 560/1356/20

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Матущак В.В.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

30 листопада 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Ватаманюка Р.В. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :
в березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо застосування при визначенні розміру посадового окладу ОСОБА_1 , згідно Схеми співвідношення встановлених до 01.03.2018 окладів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України та осіб офіцерського складу Збройних Сил, звільнених з військової служби, до відповідних тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України, яка є Додатком 24 до Наказу Міністра оборони України №90 від 01.03.2018, тарифного розряду "24" та зниження розміру посадового окладу ОСОБА_1 , вказаного в довідці від 13.03.2018 №ХС48434 про розмір грошового, що враховується для перерахунку пенсії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 скласти та подати до Головного управління ПФУ в Хмельницькій області на ОСОБА_1 оновлену довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 01.03.2018, в якій у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", Схеми співвідношення встановлених до 01.03.2018 окладів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України та осіб офіцерського складу Збройних Сил, звільнених з військової служби, до відповідних тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України, яка є Додатком 24 до Наказу Міністра оборони України №90 від 01.03.2018, вказати розмір окладу за посадою, розрахованого виходячи з тарифного розряду "25" та коефіцієнту "2,96";

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не проведення перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, 01.01.2019 і 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років (45%), відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, "Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45.

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 провести перерахунок посадового окладу та окладу за військовим званням ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018, 01.01.2019 і 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років (45%) відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї, "Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 та надати оновлені дані до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з врахуванням виплачених сум.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 18.05.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що судом першої інстанції не прийнято до уваги той беззаперечний факт, що на момент виникнення спірних правовідносин постанова КМУ від 21.02.2018 №103 являється чинною. Постановою передбачено, що перерахунок пенсій здійснюватиметься із урахуванням трьох складових оновленого грошового забезпечення визначеного на 01.03.2018: окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років.

Пунктом 4 постанови № 704 (в редакції постанови КМ № 103 від 21.02.2018) визначено: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14".

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст. 311 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач проходив військову службу в Збройних Силах, був звільнений в запас 02.09.2003 та з 03.09.2003 позивачу призначена пенсія за вислугу років.

Позивач перебуває на обліку як військової пенсіонер у Хмельницькому обласному військовому комісаріаті та на пенсійному обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Хмельницькій області.

При обчисленні пенсії Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області врахувало грошове забезпечення, яке складається із посадового окладу; окладу за військовим званням; процентної надбавки за вислугу років - 40%; середньомісячної суми додаткових видів грошового забезпечення: (надбавка за виконання особливо важливих завдань; надбавка за роботу з таємними виробами, носіями, документами; щомісячна премія.

01.03.2018 набрала чинності Постанова Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (Далі - Постанова №704), якою затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу. Відповідно, з 01.03.2018 відбулося підвищення розміру грошового забезпечення військовослужбовців.

На виконання Постанови №103 Хмельницьким обласним військовим комісаріатом 13.03.2018 виготовлено та направлено до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області довідку про розмір грошового забезпечення позивача, згідно якої посадовий оклад останнього становить 5070,00 грн., що відповідає тарифному розряду "24" у співвідношенні посадовому окладу до 01.03.2018 в розмірі 1085 - 1099,99 грн.

04.02.2020 позивач звернувся до Хмельницького ОВК з заявою, в якій просив скласти та подати до Управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, в якій здійснити розрахунок розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з розміру 50% мінімальної заробітної плати.

Листом №14/1604 від 07.02.2020 відповідач відмовив у задоволенні такої заяви, вказавши на правомірність своїх розрахунків, проведених при складані довідки № ХС 48434 від 13.03.2018.

Вважаючи дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту порушених прав.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що Хмельницьким ОВК, при складанні та поданні до Управління пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2018, вчинено протиправні дії, що мало наслідком визначення розміру грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії у заниженому розмірі. Як наслідок позивач з 01.01.2018 отримує пенсію в заниженому розмірі, що призводить до порушення прав та законних інтересів останнього.

Такого висновку суд дійшов з тих підстав, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема Закон України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Закон № 2262-XII).

Так, статтею 43 Закону № 2262-ХІІ передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Зазначена норма статті 43 Закону міститься в розділі V Обчислення пенсії, тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій. При цьому під обчисленням слід розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру складових грошового забезпечення.

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано статтею 63 Закону №2262-XII, згідно із якою перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 № 45 Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. № 393 затвердив Порядок № 45 (далі - Порядок № 45).

Отже, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Пунктом 1 Порядку № 45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-XII, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Водночас, п. 1 Постанови № 704 затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови № 704 встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

При цьому, у примітці 1 до Додатку 1 Постанови № 704 зазначено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Подібне за змістом правове регулювання містить й примітка 1 до Додатку 14 Постанови №704.

Аналіз наведених вище приписів Постанови № 704 свідчить про те, що розрахунки посадових окладів проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт, що визначений Додатком 1 або Додатком 14.

Так, відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений на 1 січня календарного року, складав 1762 гривні, згідно зі статтею 8 цього ж Закону розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня становив 3723 гривні. Отже, 50% мінімальної заробітної плати складає 1861,50 грн.

Станом на 01.01.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 1921 грн, а мінімальна заробітна плата - 4173 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати складає 2086,50 гривень.

Станом на 01.01.2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2027 грн., а мінімальна заробітна плата - 4723 грн. Отже, 50% мінімальної заробітної плати складає 2361,50 гривень.

Таким чином, при визначенні посадового окладу позивача неможливо застосувати прожитковий мінімум для працездатних осіб, оскільки він є меншим від мінімально можливого множника - величини п`ятдесяти відсотків мінімальної заробітної плати. Саме тому, розрахунковою величиною, яка повинна застосовуватися для визначення посадового окладу позивача є 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Тобто, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням станом на 01.01.2018 складає - 1861,50 грн, станом на 01.01.2019 складає - 2086,50 грн, станом на 01.01.2020 складає - 2361,50 гривень.

У відповідності до Додатку 1 Постанови №704 тарифний коефіцієнт для розрахунку посадового окладу позивача визначений у розмірі "2,96" за "25" тарифним розрядом. Згідно Додатку 14 за військовим званням "підполковник" передбачено тарифний коефіцієнт 0,8.

Відтак, вихідний показник, який повинен братися для перерахунку показників значень для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням станом на 01.03.2018 повинен бути 1861,50 грн.

Враховуючи викладене, розмір посадового окладу позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2018 складає: 2.96 (тарифний коефіцієнт) х 1861,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 5510 грн.

Розмір посадового окладу позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2019 складає: 2.96 (тарифний коефіцієнт) х 2086,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 6176,00 грн.

Розмір посадового окладу позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2019 складає: 2.96 (тарифний коефіцієнт) х 2361,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 6990,00 грн.

Оклад за військовим званням згідно Додатку 14 до Постанови №704 визначається множенням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Згідно Додатку №14 Постанови №704 за військовим званням "підполковник" передбачено тарифний коефіцієнт 0,8.

Враховуючи викладене, розмір посадового окладу за військовим званням позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2018 складає: 0,8 (тарифний коефіцієнт) х 1861,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 1489 грн.;

Розмір посадового окладу за військовим званням позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2019 складає: 0,8 (тарифний коефіцієнт) х 2086,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 1669 грн.;

Розмір посадового окладу за військовим званням Позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2020 складає: 0,8 (тарифний коефіцієнт) х 2361,50 грн. (50% мінімальної заробітної плати) = 1889 грн.

За наведених обставин, на переконання суду, обгрунтованими є аргументи позивача щодо обчислення відповідачем розміру грошового забезпечення, виходячи із розрахункової величини 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а не з прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доводи відповідача, вищенаведених висновків суду не спростовують та стосуються питання застосування п. 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року № 704 та примітки 1 Додатку 1 до вказаної постанови.

Проте, з матеріалів справи слідує, що на виконання постанови КМУ №103 відповідачем 13.03.2018 виготовлено та направлено до пенсійного органу довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 згідно якої посадовий оклад останнього становить 5070 грн., що відповідає тарифному розряду «24» у співвідношенні посадовому окладу до 01.03.2018 в розмірі 1085-1099,99 грн.

Таким чином, відповідачем при складанні довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку його пенсії було порушено норми Постанови № 704, що призвело до неправильного визначення відповідної грошової суми.

Отже, за результатами повного та всебічного дослідження матеріалів адміністративної справи судом першої інстанції обґрунтовано встановлено, що Хмельницьким ОВК, при складанні та поданні до Управління пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії з 01.01.2018, вчинено протиправні дії, що мало наслідком визначення розміру грошового забезпечення. Позивача для перерахунку пенсії у заниженому розмірі. Як наслідок позивач з 01.01.2018 отримує пенсію в заниженому розмірі, що призводить до порушення прав та законних інтересів останнього.

Колегія суддів звертає увагу на рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ольсон проти Швеції», а саме, норма спеціального закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки.

Окрім того, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах «Вєренцов проти України», «Кантоні проти Франції»).

Колегія суддів зазначає, що нечіткість Постанови №704, коли Примітки до Додатків 1,14 на які покликається позивач і які, не визнає відповідач, є в свою чергу частинами даного нормативно-правового акта, які представляють державно-владний припис, призначений для спеціального текстового або символічного підкреслення, має супровідний характер.

Виходячи з наведеного та згідно з усталеною практикою Європейського суду, поняття "якість закону" означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах "Олександр Волков проти України", "G.G. та інші проти Болгарії").

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 квітня 2008 року в справі "Вассерман проти Росії" вказав, що засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути "ефективним" як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо обґрунтованості позовних вимог позивача та їх задоволення.

За встановлених обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Ватаманюк Р.В. Драчук Т. О.