Справа № 520/11769/2020
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2020 р. № 520/11769/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (м. Харків, вул. Космічна, 21, 2 під., 8-9 пов.), третя особа - Харківська міська рада (м. Харків, м. Конституції, 7) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач просив визнати протиправним дії Відділу у м. Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки при формуванні витягу від 25.06.2019 № 1063/0/45-19 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :05:042:0049 щодо застосування локальних коефіцієнтів: «Земельна ділянка, що примикає до вулиці без твердого покриття» із значенням - 0,98858; «Зони залягання ґрунтових вод менше 3 метрів» із значенням - 0,94667; «Зони забруднення атмосферного повітря» із значенням - 0,98249; «Зони перевищення припустимого рівня шуму» із значенням - 0,99246. Зобов`язати Відділ у м. Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області видати новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :05:042:0049 в якому при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, зазначені локальні коефіцієнти будуть застосовані зі значеннями передбаченими «Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489 та рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 № 1209/13 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013».

Відповідачем надано відзив на адміністративний позов, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до положень ст.ст.12, 171, 262 КАС України розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 07.10.2019 року № 183761812 право власності на: нежитлову будівлю літ. «Х-1-2» загальною площею 661, 9 кв.м. по АДРЕСА_2 з 05.03.2012 року зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02.12.2011 року по справі № 2-3283/11; нежитлову будівлю літ. « 2-А-1» загальною площею 130, 1 кв.м. по АДРЕСА_2 з 13.03.2012 року зареєстроване за позивачем на підставі рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02.12.2011 року по справі № 2-3283/11.

Рішенням Харківської міської ради від 24.02.2016 №141/16 позивачу надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею орієнтовно 0,1360 га для експлуатації та обслуговування зазначених нежитлових будівель.

На підставі зазначеного рішення було розроблено відповідну документацію із землеустрою та сформовано земельну ділянку, площею 0,1399 га по АДРЕСА_2 , яку зареєстровано 25.04.2017 в Державному земельному кадастрі Відділом у м. Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з кадастровим номером :05:042:0049.

Представник Харківської міської ради звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в розмірі 709 346 грн. 14 коп., посилаючись на те, що рішенням Харківської міської ради від 24.02.2016 року № 141/16 відповідачу надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтованою площею 0,1360 га для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. « 2-А-1» з підвалом (СТО), літ. «Х-1-2» (баня, кафе, СТО) по АДРЕСА_2 . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 07.10.2019 року № 183761812 право власності на: нежитлову будівлю літ. «Х-1-2» загальною площею 661, 9 кв.м. по АДРЕСА_2 з 05.03.2012 року зареєстровано за відповідачем на підставі рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02.12.2011 року по справі № 2-3283/11; нежитлову будівлю літ. « 2-А-1» загальною площею 130, 1 кв.м. по АДРЕСА_2 з 13.03.2012 року зареєстроване за відповідачем на підставі рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 02.12.2011 року по справі № 2-3283/11. Згідно інформації Відділу у місті Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 08.06.2018 року № 19-20-0.23, 08-1853/116-18 та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 07.10.2019 року № 183761812 на земельну ділянку по АДРЕСА_2 не обліковуються правовстановлюючі документи на право власності або користування. Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.09.2019 року № НВ-019 земельна ділянка площею 0, 1399 га по АДРЕСА_2 з кадастровим номером :05:042:0049 зареєстрована 25.04.2017 року в Відділі у м. Харкові Головного управління Держгеокадастру у Харківській області. Оскільки земельна ділянка перебуває у власності територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради, відповідач у період з 01.05.2017 року по 31.10.2019 року не сплачував за користування земельною ділянкою площею 0,1399 га по АДРЕСА_2 плату за землю у встановленому законодавчими актами розмірі, внаслідок чого зберіг за рахунок позивача як власника земельної ділянки за вказаною адресою майно - грошові кошти у розмірі орендної плати.

Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13.12.2019 (справа 646/7678/19) позовні вимоги Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003, ) безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 709 346 (сімсот дев`ять тисяч триста сорок шість) грн. 14 коп.

В липні 2020 року представник ОСОБА_1 під час ознайомлення з матеріалами справи №646/7678/19 дізнався про зміст витягу з технічної документації про нормативну грошової оцінки від 25.06.2019 №1063/0/45-19.

На думку позивача, витяг складено з порушенням вимог чинного законодавства, є необґрунтованим і не може слугувати підставою для визначення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :05:042:0049, що зумовило звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ст.5 ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом. Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду (ст.15 ЗУ «Про оцінку земель»).

Згідно ст.18 ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

За правилами чю1 ст.23 ЗУ «Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2013 затверджена рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 №1209/13.

Відповідно до ч.1 ст.32 ЗУ «Про Державний земельний кадастр» відомості про межі державного кордону України, межі адміністративно-територіальних одиниць, нормативну грошову оцінку земель, розташованих у межах територій адміністративно-територіальних одиниць, економічну оцінку земель, обмеження у використанні земель, встановлені законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, вносяться до Державного земельного кадастру на підставі рішення відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування про встановлення і зміну меж адміністративно-територіальної одиниці, про затвердження документації із землеустрою, документації з оцінки земель, яка є підставою для внесення таких відомостей.

Згідно п.3 Розділу ІІ Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №489 від 25.11.2016 в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах.

Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою 1.

Визначення нормативної грошової оцінки одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів: Цн=ВхНп/НКхКфхКМ, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 Податкового кодексу України.

Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км=Км1хКм2хКм3.

Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схем планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту.

Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 13, ч.1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Розмір безпідставно збережених коштів відповідачем у розмірі орендної плати здійснювався позивачем на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по АДРЕСА_2 з кадастровим номером :05:042:0049 віл 25.06.2019 року № 1063/0/45-19, виданого Відділом у м. Харкові ГУ Держгеокадастру у Харківській області.

Позивачем було проведено розрахунок безпідставно збережених відповідачем коштів у розмірі орендної плати на загальну суму 709 346 грн.14 коп. Розрахунок проведено з урахуванням площі земельної ділянки, яка належить відповідачу.

Під час розгляду справи №646/7678/19 судом встановлено, що розрахунок відповідає вимогам Закону України «Про оцінку земель», Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2013 року, затвердженої рішенням Харківської міської ради від 03 липня 2013 року № 1209/13, Порядку впровадження нормативної грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2013 року, затвердженому рішенням Харківської міської ради від 25 вересня 2013 року № 1269/13, Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженому наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року № 489.

Визначаючи суму, що підлягає стягненню з відповідача суд погодився із розрахунком, наданим Харківською міською радою. При складанні вказаних розрахунків Харківська міська рада правильно взяла до уваги акт обстеження, визначення меж, площі та конфігурації земельної ділянки від 07.10.2019 року, інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та вирахував цю суму шляхом множення вартості одного квадратного метру спірної земельної ділянки (відповідно до проведеної та затвердженої нормативно-грошової оцінки земель м. Харкова станом на рік розрахунку) на всю площу земельної ділянки, що використовується ОСОБА_1 , а також на розмір ставки орендної плати за земельну ділянку.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, враховуючи те, що позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення його прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин, то у суду відсутні підстави для задоволення позову.

Щодо клопотання відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Позивачем було подано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, в обґрунтування якого зазначено, що під час ознайомлення з матеріалами справи №646/7678/19 в липні 2020 представник ОСОБА_1 дізнався про існування витягу з технічної документації про нормативну грошової оцінки від 25.06.2019 №1063/0/45-19.

За правилами ч.ч.1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст.123 КАС України).

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вказані позивачем підстави поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом були визнані обгрунтованими та в ухвалі від 08.09.2020 суд дійшов висновку про поновлення позивачу строку звернення до суду з позовною заявою, а тому підстав для задоволенні клопотання відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову не вбачається.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 262 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (м. Харків, вул. Космічна, 21, 2 під., 8-9 пов.), третя особа - Харківська міська рада (м. Харків, м. Конституції, 7) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко