Справа № 810/3756/16
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/3756/16 Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 09 листопада 2016 року №, яким збільшено грошове зобов`язання за платежем «антидемпінгове мито» на загальну суму 135 782 грн. 85 коп., з них за основним платежем у розмірі 90 521 грн 90 коп. та за штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 45 260 грн 95 коп., №, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 25 701 грн 24 коп., з яких за податковими зобов`язаннями у розмірі 17 134 грн 16 коп. та за штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 8 567 грн 08 коп.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Біотестлаб до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, було відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» залишено без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року - без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.12.2018 та з урахуванням ухвали Верховного Суду від 09 квітня 2019 року про виправлення описки, частково задоволено касаційну скаргу ТОВ «Біотестлаб», скасовано податкові повідомлення - рішення від 09 листопада 2016 року № та № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій та направлено на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду. В іншій частині постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року залишено без змін.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 позов в частині скасування штрафних (фінансових) санкцій, визначених у податкових повідомленнях - рішеннях Головного управління ДФС у Київській області від 09 листопада 2016 року № та № задоволено частково.

Вирішено скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у Київській області від 09 листопада 2016 року № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 22630,48 грн. та податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у Київській області від 09 листопада 2016 року № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 4283,54 грн.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, та з огляду на заходи щодо запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін в порядку письмового провадження.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відкладення розгляду справи спричинить невиправдане порушення процесуального строку її розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 30 вересня 2016 року по 04 жовтня 2016 року податковим органом проведено документальну невиїзну перевірку стану дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» вимог законодавства України з питань державної митної справи при ввезенні товарів, митне оформлення яких здійснене згідно митних декларацій від 01 жовтня 2015 року №100270005/2015/317167 та від 25 листопада 2015 року №100270005/2015/317765.

За результатами перевірки 19 жовтня 2016 року складено акт перевірки №0007/6/10-36-14-10/38692696 на а підставі висновків якого відповідачем були прийняті податкові повідомлення-рішення:

- № , яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість в сумі 25701,24 грн., з яких: 17134,16 грн. - за податковим зобов`язанням, 8567,08 - за штрафними (фінансовими) санкціями;

- № , яким нараховано грошове зобов`язання за платежем «антидемпінгове мито» на загальну суму 135782,85 грн., з яких: 90521,90 грн. - за основним платежем, 45260,95 грн. - за штрафними (фінансовими) санкціями.

Не погоджуючись з вказаним рішення, позивач звернувся з позовом до суду.

Як встановлено, позивачем під час проходження митних процедур не було сплачено антидемпінгове мито, внаслідок надання до митного органу сертифікатів AQSIQ140745817 від 07 серпня 2015 року та AQSIQI140745826 від 08 жовтня 2015 року, виданих уповноваженим органом Китаю.

Згідно з пунктом 54.4 статті 54 Податкового кодексу України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію спеціальної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території спеціальної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, митний орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.

Відповідно до підпункту 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, в тому числі, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

За результатами перевірки достовірності (автентичності) сертифікатів, на підставі відповіді уповноваженого органу Китаю, Департамент адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Державної фіскальної служби України листом від 12 серпня 2016 року №27486/7/99-99-19-03-02-17 повідомив Київську міську митницю Державної фіскальної служби про факт фальсифікації сертифікатів AQSIQ140745817 від 07 серпня 2015 року та AQSIQI140745826 від 08 жовтня 2015 року.

У документах, поданих Товариством до митного оформлення товару: Віll of lading, інвойсах та пакувальних листах зазначено назву товару «amber glass bottle» (у перекладі «amber» означає - бурштиновий), тобто колір зазначених флаконів тотожний кольору товару на який встановлено антидемпінгове мито, місткість та призначення товару також співпадають із тими, що визначені у Рішенні.

Сертифікати на підтвердження характеристик і складу скла, яке за зовнішнім описом може бути об`єктом антидемпінгового мита позивачем до митних органів не надано. Не надано їх під час розгляду у судах першої та апеляційної інстанції.

Верховний Суд, погодився з висновками щодо доведеності складу правопорушень, покладених в основу прийняття спірних податкових повідомлень-рішень, оскільки відповідачем надано належні та допустимі докази порушення позивачем вимог Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 травня 2013 року №АД-293/2013/4423- 06, що призвело до несплати антидемпінгового мита за ставкою мита 27,99% і як наслідок заниження бази оподаткування податком на додану вартість на суму антидемпінгового мита.

Водночас, Верховний Суд зобов`язав суд першої інстанції дослідити правомірність застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 50% від суми визначених податкових зобов`язань.

Відповідно до п. 123.1 статті 123 Податкового кодексу України, що у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

При повторному протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов`язання з цього податку, зменшення суми бюджетного відшкодування - тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 50 відсотків суми нарахованого податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Згідно з п. 113.3. ст. 113 Податкового кодексу України, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються у порядку та у розмірах, встановлених цим Кодексом та іншими законами України. Застосування за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), не передбачених цим Кодексом та іншими законами України, не дозволяється.

Разом з тим, відповідачем не надано доказів, щодо визначення позивачеві контролюючим органом протягом 1095 днів суми податкового зобов`язання з цього податку, зменшення суми бюджетного відшкодування, відтак, штрафна санкція повинна бути застосована у розмірі не більше 25% від суми визначеного відповідачем податкового зобов`язання, як то передбачено п. 123.1 статті 123 Податкового кодексу України.

Таким чином, нарахування основної суми податкових зобов`язань податковим органом було здійснено правомірно, однак, розмір суми визначення податкового зобов`язання ( 50%) не доведено відповідачем.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та не можуть бути підставою для його скасування.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, та колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 30.11.2020