Справа № 520/16967/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2020-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову в забезпеченні адміністративного позову

"30" листопада 2020 р. Справа № 520/16967/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні заяву позивача про забезпечення позову у адміністративній справі за позовом кандидата в депутати Харківської міської ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 до Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження) про визнання протиправним та скасування розпорядження, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, кандидат в депутати Харківської міської ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати розпорядження Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження) № 224 від 20.11.2020 року «Про скликання 38 сесії Харківської міської ради 7 скликання 02 грудня 2020 року»; визнати протиправними дії Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження) щодо прийняття розпорядження Харківського міського Голови № 224 від 20.11.2020 року «Про скликання 38 сесії Харківської міської ради 7 скликання 02 грудня 2020 року»; зобов`язати Харківського міського голову (особу, яка здійснює його повноваження) утриматись від вчинення дій щодо продовження здійснення повноважень Харківської міської ради 7 скликання.

Згідно ч.1 ст.150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Разом з позовом позивачем надано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд зупинити дію розпорядження Харківського міського голови № 224 від 20.11.2020 року Про скликання 38 сесії Харківської міської ради 7 скликання 02 грудня 2020 року до вирішення справи; зобов`язати Харківського міського голову (особу, яка здійснює його повноваження) утриматись від вчинення дій щодо продовження здійснення повноважень Харківської міської ради 7 скликання до вирішення справи.

В обґрунтування заяви зазначено, що предметом оскарження є Розпорядження відповідача, яким скликано засідання неправомочної Харківської міської ради 7 скликання, дія якого може бути зупинена виключно шляхом забезпечення позову. Є очевидним, що відповідач прийняв оскаржуване рішення та вчиняє дії поза межами строків, встановлених Конституцією і законами України. У разі невжиття судом заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії його оскаржуваного Розпорядження та заборони відповідачу вчиняти дії з продовження повноважень нелегітимної Харківської міської ради 7 скликання, це унеможливить виконання рішення суду у справі, так як засідання сесії неправомочної ради призначено на 02 грудня 2020 року, як наслідок на незаконній сесії будуть прийняті відповідні протиправні рішення у незаконний спосіб з перевищенням наданих повноважень.

Крім того зазначає, що вибори є такими, що не відбулись, але відповідач, не дочекавшись у законний спосіб призначення повторних виборів, продовжує незаконно повноваження міської ради 7 скликання, отже є очевидна необхідність убезпечити заявника від протиправних дій та рішень відповідача, що можливе лише забезпеченням позову.

За результатами розгляду клопотання позивача про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та заяви про забезпечення позову спірні правовідносини виникли у зв`язку з тим, що позивач ставить під сумнів правомірність оскаржуваного розпорядження у зв`язку з тим, що вважає припиненими повноваження депутатів Харківської міської ради 7 скликання.

Відповідно до ч.1 ст.154 КАС України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Беручи до уваги положення ч.1 ст.154 КАС України суд дійшов висновку про розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову, з огляду на наступне.

Позивач оскаржує розпорядження Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження) № 224 від 20.11.2020 року «Про скликання 38 сесії Харківської міської ради 7 скликання 02 грудня 2020 року».

Відповідно до вимог ст.150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.1 ст. 151 КАС України, позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Згідно із ч. 2 ст. 151 КАС України, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

В ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а також вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав будуть значними.

Отже, наведеними положеннями процесуального закону передбачено конкретні умови і підстави для застосування судом заходів забезпечення позову, при цьому, суд, вирішуючи це питання, повинен враховувати інтереси усіх учасників справи, а також оцінити можливі наслідки і їх вплив на права заінтересованих осіб. Водночас, заходи забезпечення позову повинні бути нерозривно пов`язані з предметом позову і правами, про судовий захист яких іде мова, а заява, подана в порядку вказаних статей КАС України, повинна містити належні обґрунтування необхідності застосування таких процесуальних повноважень з поданням на їх підтвердження належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів.

Заходи забезпечення позову застосовуються задля гарантування реального виконання в майбутньому судового рішення у випадку його ухвалення на користь позивача. Водночас для виконання таких заходів потрібно додержуватися щонайменше однієї з умов, визначених у частині другій статті 150 КАС України.

Як наслідок, уможливлюється виконання судового рішення па підставі принципу обов`язковості судових рішень, регламентованого в стати б Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція), пункті 9 частини другої етапі 129 Конституції України, статті 13 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів", пункті 5 частини третьої статті КАС України, рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах "Рябих проти Росії" (§§ 5 1,52). "Горнсбі проти Греції" (§ 40).

Зупинення дії, зокрема, індивідуального акта є винятковим заходом забезпечення позову виключно у випадку очевидних ознак протиправності такого акта та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду з позовом щодо такого акта.

Поряд із цим, стаття 152 КАС України встановлює невичерпний перелік реквізитів і змістовних вимог до такої заяви, в тому числі, спеціальні (предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову).

Тобто законодавець встановив обов`язок особи, яка звертається із заявою про забезпечення позову, навести обґрунтування необхідності застосування такого заходу й зазначити усі необхідні відомості для цього з поданням відповідних доказів, з яких би суд мав змогу достовірно встановити доцільність реалізації вказаного процесуального повноваження.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 "Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" та постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року № 2 "Про практику застосування адміністративним судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства під час розгляду адміністративних справ", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 17 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року № 2, застосування судом таких заходів забезпечення, які за змістом є ухваленням рішення без розгляду справи по суті, не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову. Забезпеченням позову у такий спосіб суди виходять за межі підстав забезпечення позову, що є неприпустимим.

ЄСПЛ у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні ЄСПЛ від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Садах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настане подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Згідно з Рекомендацією N К (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятою Комітетом міністрів Ради Європи 13 вересня 1989 року, рішення про вжиття тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.

Суд зауважує, що обґрунтовуючи вимоги заяви про забезпечення позову позивач посилався на норми законодавства та обмежився загальними фразами, в обґрунтування заяви про забезпечення позову позивач наголошує на протиправності оскаржуваного рішення.

В той час, позивачем не зазначено та не надано будь - яких пояснень, з яких підстав позивач просить забезпечити адміністративний позов шляхом зупинення дії розпорядження, зобов`язання утриматись від вчинення дій щодо продовження здійснення повноважень ради, а саме: чому невжиття відповідних заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду з даним позовом. Заява про забезпечення позову взагалі не містить пояснень які права та інтереси позивача порушуються або можуть бути порушені у майбутньому у зв`язку з прийняттям відповідачем оскаржуваного розпорядження і чому такі наслідки будуть для позивача безповоротні і нездоланні.

Також, слід зазначити, що наслідки незабезпечення даного позову жодним чином не вплинуть на можливість ефективного захисту або поновлення позивачем порушених чи оспорюваних прав, свобод та інтересів у майбутньому, оскільки позивач не позбавлений можливості оскаржувати будь-які рішення суб`єкта владних повноважень в судовому порядку, якщо вважає їх незаконним та такими, що порушують його особисті права та інтереси.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача та забезпечення позову з огляду на її необґрунтованість.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено (ч.8 ст.154 КАС України).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 150, 151, 154, 241-243, 256, 294, 295, пп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про забезпечення позову у адміністративній справі за позовом кандидата в депутати Харківської міської ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 до Харківського міського голови (особи, яка здійснює його повноваження) про визнання протиправним та скасування розпорядження, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя О.В.Шевченко