Справа № 160/10067/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2020-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
ВСТАНОВИВ:
1. 25.08.2020 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю фірма Триплекс через систему електронний суд звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому позивач, з урахуванням уточнень від 08.09.2020 року, просить:
2. Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.08.2020 року передано на розгляд судді Ількову В.В.
3. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.08.2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю фірма Триплекс до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
4. Позивачем, у строк, визначений в ухвалі суду від 27.08.2020 року усунуті недоліки позовної заяви.
6. Також, ухвалою суду від 09.09.2020 року було витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії таких документів, а саме:
- рішення №UА110000/2020/000291/2 про коригування митної вартості товарів за резервним методом від 23.07.2020 року;
- ЕМД №UА110000/2020/010248 від 20.07.2020 року разом із додатками до цієї митної декларації та іншій наявні докази щодо суті спору.
7. 05.10.2020 року від відповідача до канцелярії суду надійшов відзив на адміністративний позов з додатками та доказами направлення позивачу, а також із витребуваними судом доказами по справі.
8. 10. 20.07.2020 року позивачем до суду була подана письмова відповідь на відзив на позовну заяву.
9. За приписами статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
10. Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
11. У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
12. Отже, рішення у цій справі приймається судом 06.11.2020 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
13. У позовній заяві, позивач зазначив, що 20.07.2020 року ТОВ фірма «ТРИПЛЕКС» до митного контролю та оформлення за ЕMД №UA110000/2020/010248 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр.44) від 25.02.2020 року №1/20 GLT з Xuzhou Goodluck Home DecorCo.,LTD, за Специфікацією від 28.02.2020 року №1 та рахунком-фактурою від 22.05.2020 року №GL2020228PET.
14. Згідно з графою 43 ЕMД № UA110000/2020/010248 від 20.07.2020 року декларантом зазначено метод визначення митної вартості за ціною угоди (перший метод), передбачений ст.58 Mитного кодексу України.
15. Умови поставки (графа 20 ЕMД № UA110000/2020/010248 від 20.07.2020) FOB Qingdao.
16. З огляду на те, що у відповідача виникли сумніви в достовірності заявленої митної вартості товарів, ним витребувано додаткові докази.
18. 23.07.2020 року товариством отримано рішення №UA110000/2020/000291/2 про коригування митної вартості товарів за резервним методом відповідно до ст.64 Mитного кодексу України, згідно якого вартість товару №1 була скоригована до рівня вартості товару «Готові текстильні вироби з тканого матеріалу для тварин, різних форм та призначень, в асортименті: «Дряпка для котів» співставного з оцінюваним товаром з урахуванням опису, країна виробництва - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною договору, у найближчий час за ЕMД від 24.06.2020 року №UA807170/2020/031305 на рівні 3,6495дол.США/кг.
19. Товариством було подано уточнену митну декларацію, в якій ціни товарів та відповідних митних платежів були збільшені згідно з висновками, викладеними в рішенні про коригування митної вартості.
20. Враховуючи те, що зазначені товари мали бути терміново направлені контрагентам позивача, він не мав іншої можливості уникнути збитків і порушення своїх зобов`язань перед третіми особами.
21. Всього з метою митного оформлення спірних товарів позивач сплатив 384959,70 грн., з яких 128563,98 грн. на підставі рішення про коригування.
22. Позивач вказав, що приймаючи рішення про коригування вартості відповідач посилається на виявлені невідповідності, які викликають сумніві у достовірності наданих даних, що відповідно унеможливлює перевірку числового значення всіх понесених витрат та визначення митної вартості товару.
23. Однак, на думку позивача, такі висновку контролюючого органу є передчасними та такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, а відповідно прийняті рішення на цих висновках, є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, у зв`язку із чим звернулися до суду із цим позовом.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
24. Відповідач позов не визнав, просив суд відмовити у задоволенні позову.
25. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що у відповідності до ст.337 МК України, при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, виявлено такі обставини.
27. Товар заявлено до митного органу згідно статті 58 Митного кодексу України за ціною договору.
28. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, відповідачем встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п.3 ст. 53 МК України).
29. Контролюючим органом проводилась консультації.
31. Між тим, поданими документами, на думку контролюючого органу декларантом не надано документально підтверджених відомостей у спростування виявлених невідповідностей.
32. Додатково проведена консультація.
33. 23.07.2020 митницею отримано лист ТОВ фірма "Триплекс" вих.№233 від 23.07.2020 року та платіжне доручення №152 від 30.03.2020.
34. Імпортером у листі вих.№233 від 23.07.2020 року було повідомлено, що додаткові документи у ході митного оформлення товару, задекларованого за ЕМД №UА110110/2020/010248 у 10-денний термін надати немає можливості.
35. Інших документів, згідно сформованого списку у повідомленні №1 митниці, декларантом не надано.
36. На думку відповідача, враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД №UА110110/2020/010248 від 20.07.2020 року, відмова декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості (а саме експедиторської винагороди та витрат на перевантаження), метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МК України, п.6 ст.54 МК України.
37. Таким чином, у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 23.07.2020 №UА110000/2020/000291/2.
39. Відповідач вважає, що посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості та картки відмови, заявленого позивачем товару, діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
40. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що 20.07.2020 року ТОВ фірма «ТРИПЛЕКС» до митного контролю та оформлення за ЕMД №UA110000/2020/010248 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр.44) від 25.02.2020 року №1/20 GLT з Xuzhou Goodluck Home DecorCo., LTD, за Специфікацією від 28.02.2020 року №1 та рахунком-фактурою від 22.05.2020 року №GL2020228PET.
42. Згідно з графою 43 ЕMД № UA110000/2020/010248 від 20.07.2020 року декларантом зазначено метод визначення митної вартості за ціною угоди (перший метод), передбачений ст.58 Mитного кодексу України.
43. Умови поставки (графа 20 ЕMД № UA110000/2020/010248 від 20.07.2020) FOB Qingdao.
45. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, контролюючим органом було встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п.3 ст. 53 МК України), а саме:
46. ТОВ фірма "Триплекс" до митного контролю та оформлення 20.07.2020 року за ЕМД№UА110110/2020/010248 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з
виробником (код 4104 в гр.44) від 25.02.2020 року №1/20 GLT, укладеного з Xuzhou Goodluck Home DecorCo.,LTD, за Специфікацією від 28.02.2020 року №1 та рахунком-фактурою від 22.05.2020 року №GL2020228РЕТ.
47. Між тим, відповідачем встановлено, шо у рахунку-фактурі від 22.05.2020 року №GL020228РЕТ зазначено номер звернення №2020228РЕТ, який до митного оформлення не надавався.
48. Також, під час митного оформлення товару встановлено, що відповідно до п.5.2.1 Контракту від 25.02.2020 року №1/20 GLT визначено перелік документів, які Продавець надає одночасно з продукцією: рахунок-фактура, сертифікат походження, сертифікат якості, пакувальний лист, копія експортної декларації.
49. При цьому, відповідач вказує, що сертифікат якості до митного оформлення не надавався. Декларантом додатково надіслано сертифікат походження від 08.06.2020 року без перекладу.
50. Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів,
поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB Qingdao, China, згідно Інкотермс.
51. За умовами терміна FОВ на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту.
52. Враховуючи заявлений характер зовнішньоекономічної угоди, - контракт з виробником, умови поставки FОВ, продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення.
53. Таким чином, враховуючи перелік документів, визначений п.5.2.1 Контракту від 25.02.2020 року №1/20 GLТ, копія експортної декларації не надавалася до митного оформлення.
55. Окрім того, під час здійснення перевірки митного оформлення товару, встановлено, що відповідно до розділу 4 Контракту оплата товару здійснюється на умовах 100% передплати. Поставка оцінюваного товару здійснена відповідно до
Специфікації №1 від 28.02.2020 року та рахунку-фактури від 22.05.2020 року
58. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару та підтверджують оплату, до митного оформлення не надано.
60. Відповідно до вимог п.2.4.2 цього Договору ТЕО №17072017 від 17.07.2017 року встановлено, що Клієнт зобов`язаний надати Експедитору заявку на транспортно-експедиційні послуги.
61. Відповідач вказує, що вказану заяву до митного оформлення не надано.
65. Також, під час здійснення перевірки встановлено, що пункт 3.5 Договору ТЕО передбачено сплату Клієнтом пені у розмірі 2% від невиплаченої суми за кожен день прострочення оплати.
66. Враховуючи виявлені невідповідності, на думку відповідача неможливо здійснити згідно із ст.54 МК України перевірку числового значення складових митної вартості, передбачені ч.10 ст.58 МК України.
67. З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МК України, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2 та п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються
- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
- виписку з бухгалтерської документації;
- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
68. Посадовими особами відповідача, проведена консультація.
70.За результатами розгляду додаткових документів, контролюючим органом було повідомлено декларанту про такі обставини:
72. Вказаний документ надано без перекладу та він не містить відміток митної організації країни відправлення.
74. Проте у графі 21 ЕМД від 20.07.2020 року №UА110110/2020/010248 заявлено судно СМА СGМ CONGO, що на думку відповідача, може свідчити про наявність перевантаження та наявність транспортного документу, що у порушення вимог ст. 335 МК України, до митного оформлення не надавався та наявність додаткових витрат пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару (ч. 10 ст.58 МК України).
76. Призначення платежу - передплата по Контракту від 25.02.2020 року №1/20 GLТ, Додатку №1 від 28.02.2020 року.
78. Відповідно до розділу 4 Контракту оплата товару здійснюється на умовах 100% передплати.
79. Враховуючи вищевказані обставини, митний орган дійшов висновку, що декларантом не надано банківські платіжні документи, що підтверджують 100% оплату за товар, що передбачено розділом 4 Контракту.
80. Також, під час здійснення митного оформлення товару, встановлено, що п. 10.4 Контракту від 25.02.2020 №1/20 GLТ передбачена сплата пені у разі прострочення здійснення оплати, у розмірі 0,5 % від несплаченої суми за кожен день прострочення.
81. Відповідно до положень ч.4,5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
82. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
83. Під час здійснення перевірки, митним органом було встановлено, що наданий прайс-лист від виробника товару «Xuzhou Goodluck Home DecorCo.,LTD» (Китай) від 22.05.2020 року має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МК Украъни, адже адресований ТОВ фірма "Триплекс", містить виключно перелік товарів, заявлених за ЕМД №UА110110/2020/010248 від 20.07.2020 року та конкретні умови поставки - FОВ Qingdao.
84. Згідно заявки №174, контролюючим органом було встановлено, що нею було визначено маршрут надання послуг Експедитором «ТГЛ Україна»: Циндао - Дніпро та визначена вартість послуг, включаючи плату Експедитора - 4350,4 дол.США.
87. Таким чином, з урахуванням наведеного вище, контролюючий орган дійшов до висновків, що декларантом не надано документально підтверджених відомостей у спростування виявлених невідповідностей.
89. Окрім цього, у повідомленні №1 було вказано про те, що відповідно до п.2 ст.255 МК України, строк митного оформлення може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей у разі подання додаткових документів відповідно до частини третьої ст.53 МК України в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні.
90. Строк надання додаткових документів 10 днів, відповідно до п.3 ст.53 МК України. Митницею не обмежується право декларанта щодо можливості підтвердження заявленого рівня митної вартості протягом визначеного п.3 ст.53 МК України терміну. Про бажання або відмову надавати у вищезазначений 10-денний строк будь-які інші додаткові документи просимо письмово повідомити митницю.
91. Між тим, станом на 22.07.2020 року банківські платіжні документи, що підтверджують оплату транспортно-експедиційних послугу не надано.
92. Контролюючим органом додатково була проведена консультація.
93. 23.07.2020 року товариством до митного органу був направлений лист вих.№233 від 23.07.2020 та платіжне доручення №152 від 30.03.2020 року.
94. Імпортером у листі вих.№233 від 23.07.2020 було повідомлено, що додаткові документи у ході митного оформлення товару, задекларованого за ЕМД №UА110110/2020/010248 у 10-денний термін надати немає можливості.
95. Під час здійснення перевірки, посадовими особами відповідача було встановлено, що надане платіжне доручення підтверджує оплату товару у розмірі 9110,70 дол.США. Призначення платежу - передплата по Контракту від 25.02.2020 року №1/20 GLТ, Додатку №1 від 28.02.2020 року.
96. Враховуючи відмітку банку про проведення операції - 31.03.2020 року, на момент подання митної декларації №UА110110/2020/010248 від 20.07.2020 року платіжне доручення №152 від 30.03.2020 року вже було у наявності, проте декларантом відразу не надано, що у контролюючого органу викликало сумніви у його достовірності.
97. Таким чином, з урахуванням зазначених вище обставин, відповідач дійшов висновку, що в рамках проведення консультацій та обміну інформації декларантом не усунуто виявлені невідповідності.
98. З урахуванням наведеного вище, враховуючи зазначені у повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД №UА110110/2020/010248 від 20.07.2020 року, контролюючий орган дійшов до висновку, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МК України, п.6 ст.54 МК України.
99. Митницею приймається рішення про коригування митної вартості №UA110000/2020/000291/2 від 23.07.2020 року.
100. При цьому, митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України та ґрунтується на вартості товарів, митна вартість яких вже визнана митними органами: Митну вартість товару №1 скориговано до рівня митної вартості товару «Готові текстильні вироби з тканого матеріалу для тварин, різних форм та призначень, в асортименті: Дряпка для котів», співставного з оцінюваним з урахуванням опису, країна виробництва - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною договору, у наближений час за ЕМД від 24.06.2020 року №UА807170/2020/031305 нарівні 3,6495 дол.США/кг.
103. Оцінюючи рішення про коригуванням митної вартості товару та картку відмови на предмет їх відповідності закону суд виходить із такого.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
104. Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом III Митного кодексу України (надалі МК України) і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
105. Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості з точки зору її повноти і прав (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
106. Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
107. З метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідно до положень частини п`ятої ст.54 МК України, митний орган має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.
108. Дані про митну вартість і її складові повинні піддаватися обчисленню (частина друга ст.52 МК України).
109. З урахуванням положень ст.52 МК України, відомості про складові митної в повинні бути документально підтверджені.
110. Згідно з частиною п`ятою ст.54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має застосовувати різні форми контролю, передбачені МК України.
111. Однією з форм контролю, відповідно до частини першої ст.336 МК України є перевірка документів та відомостей, які надаються під час переміщення т через митний кордон України.
112. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу визначених у частині першій статті 58 МК України.
113. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
114. Частиною 1 статті 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
115. Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
116. Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
117. Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
118. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
119. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України.
120. Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
121. Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
122. Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
123. Згідно ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
124. Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
125. Передбачене частиною п`ятою статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
126. Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
127. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
128. Дослідивши докази по справі, слід зазначити, що 20.07.2020 року позивачем, ТОВ фірма «ТРИПЛЕКС» заявлено партію товару до митного контролю та оформлення за ЕMД №UA110000/2020/010248, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр.44) від 25.02.2020 року №1/20 GLT з Xuzhou Goodluck Home DecorCo.,LTD, за Специфікацією від 28.02.2020 року №1 та рахунком-фактурою від 22.05.2020 №GL2020228PET.
129. Згідно із графою 43 ЕMД №UA110000/2020/010248 від 20.07.2020 декларантом зазначено метод визначення митної вартості за ціною угоди (перший метод), передбачений ст.58 Mитного кодексу України.
130. Умови поставки (графа 20 ЕMД №UA110000/2020/010248 від 20.07.2020 року) FOB Qingdao.
132. Під час здійснення митного оформлення товару, у контролюючого органу виникли сумніви в достовірності заявленої митної вартості товарів, у зв`язку із чим відповідачем витребувані додаткові докази по справі.
134. Контролюючий орган, під час здійснення митного оформлення товару, дійшов до висновку, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МК України, п.6 ст.54 МК України, у зв`язку із чим, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості №UA110000/2020/000291/2 від 23.07.2020 року.
135. При цьому, митна вартість, визначена відповідачем за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України та ґрунтується на вартості товарів, митна вартість яких вже визнана митними органами: Митну вартість товару №1 скориговано до рівня митної вартості товару «Готові текстильні вироби з тканого матеріалу для тварин, різних форм та призначень, в асортименті: Дряпка для котів», співставного з оцінюваним з урахуванням опису, країна виробництва - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною договору, у наближений час за ЕМД від 24.06.2020 року №UА807170/2020/031305 нарівні 3,6495 дол.США/кг.
137. Приймаючи рішення про коригування вартості відповідач зазначив про виявлені невідповідності, які викликають сумніві у достовірності наданих даних, що унеможливлює перевірку числового значення всіх понесених витрат та визначення митної вартості товару.
138. Щодо фактурної вартості товару.
140. Окрім цього, відповідач зазначає про те, що надане платіжне доручення підтверджує оплату у розмірі 9110,70 дол. США. Враховуючи відмітку банку про проведення операції 31.03.2020 року, на момент подання митної декларації №UA110000/2020/010248 від 20.07.2020 року платіжне доручення №152 від 30.03.2020 вже було у наявності, проте декларантом відразу не було надано, що викликає сумніви у його достовірності.
141. 25 лютого 2020 року між ТОВ фірма «ТРИПЛЕКС» (Покупець) та Xuzhou Goodluck Home DecorCo.,LTD (Продавець) було укладено Договір купівлі-продажу №1/20 GLT, відповідно до умов якого продавець зобов`язався продати, а покупець купити товар в асортименті, кількості і по цінам і вартості, вказаним в Додатках (Специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього Договору, з наступною реалізацією на території України на умовах, що викладені у цьому Договорі.
142. Відповідно до п.2.2 Договору Продавець постачає товар в термін 45 днів від дати 100% передплати. Поставка товарів здійснюється відповідно до Mіжнародниx правил інтерпретації комерційних термінів «Інкотермс» (редакція 2020 року) на умовах FOB Qingdao.
143. Статтею 4 Договору передбачає, що оплата здійснюється у доларах США на умовах 100% передплати.
145. 30 березня 2020 року Покупцем було здійснено 30% передплату за товар в розмірі 9110,70 дол. США, що відповідно підтверджується платіжним дорученням №152 від 30.03.2020 року, копія якого долучена до матеріалів справи.
146. Передплату здійснено для того, щоб Продавець розпочав виробництво замовленого товару.
148. 22 травня 2020 року Продавцем було виставлено Інвойс №GL2020228РЕТ, в якому вказано дату відправлення - 28.05.2020 року.
149. Таким чином, з урахуванням наведеного вище, встановлено, що покупцем було здійснено 100% передоплату за товар відповідно до вимог п.2.2 та ст. 4 Договору купівлі-продажу №1/20 GLT, а отже надані до товару.
150. Щодо винагороди експедитора.
152. Однак, 17 липня 2017 року між ТОВ фірма «ТРИПЛЕКС» (Клієнт) та ТОВ «ТГЛ Україна» (Експедитор) було укладено Договір транспортного експедирування №17072017, відповідно до умов якого Експедитор зобов`язався за плату та за рахунок Клієнта надати або організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією та забезпеченням перевезень експортно-імпортних та транзитних вантажів Клієнта, а також додаткових послуг необхідних для доставки вантажів.
153. Порядок оплати послуг та витрат Експедитора визначено розділом 3 Договору.
154. На підставі вказаного договору 25 травня 2020 року між сторонами було погоджено заявку №174 на організацію перевезення вантажу за маршрутом Циндао - Дніпро.
155. На підставі цієї заявки виставлено два рахунки:
156. Вказана вартість транспортування включена до розрахунку митної вартості оцінюваного товару, що також підтверджується гр.20 Декларації митної вартості.
158. Щодо копії митної декларації країни відправлення.
160. Відповідно до статті 2.2. Договору транспортного експедирування №17072017 від 17.07.2017 року Експедитор зобов`язався забезпечити організацію перевезення вантажів Клієнта.
161. Договором передбачено порядок компенсації витрат Експедитора, які здійснюються в інтересах Клієнта.
162. Відповідно до п.п.14.1.12 п.14.1 ст.14 ПК України до базову ставки фрахту становить - сума фрахту, включаючи витрати з навантаження, розвантаження, перевантаження та складування (схову) товарів. При цьому законодавством не передбачено оформлення міжнародного перевезення різними документами, залежно від відрізку маршруту.
163. Факт надання послуг при перевезенні підтверджується єдиним транспортним документом. Такими документами можуть бути:
авіаційна вантажна накладна (Air Waybill) - при перевезенні авіаційним транспортом;
міжнародна автомобільна накладна (CMR);
накладна СMГС (накладна УMBС);
коносамент (Bill of Lading) при перевезенні морським транспортом;
вантажна відомість (Cargo Manifest);
інші документи, визначені законами України (наприклад, ТТН).
165. Відповідно до частини 1 статті 51 та частини 1 статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
166. За змістом частини 2 статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
167. Частинами 1 та 2 статті 53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено-банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
168. Відповідно до пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
169. Пунктом 1 частини 1 статті 279 МК України передбачено, що базою оподаткування митом товарів, що переміщуються через митний кордон України, є, зокрема для товарів, на які законом встановлено адвалорні ставки мита, - митна вартість товарів.
170. У силу частин 10, 11 статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.
171. При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.
172. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню: плата за будівництво, спорудження, складення, технічне обслуговування або технічну допомогу, здійснені після ввезення імпортних товарів, таких як промислова установка, машини або обладнання; витрати на транспортування після ввезення; податки, які справляються в Україні.
173. Плата експедитору не є частиною витрат на транспортування товару.
174. Зі змісту ч. 10 ст. 58 МК України видно, що до ціни товару повинні додаватися саме витрати на транспортування товарів до місця їх ввезення на митну територію України.
175. Крім того, транспортно-експедиторські послуги є окремим об`єктом ПДВ; додавання їх до ціни призводить до подвійного оподаткування ПДВ цих послуг.
176. Винагорода за послуги з організації та забезпечення перевезень (транспортно-експедиційні послуги) виставлялися до оплати позивачу з нарахуванням ПДВ за ставкою 20% як на послуги з місцем постачання на митній території України.
177. Підпунктом «ж» п.186.3 ст.186 Кодексу визначено, що місцем постачання транспортно-експедиторських послуг вважається місце, в якому отримувач послуг зареєстрований як суб`єкт господарювання або - у разі відсутності такого місця місце постійного чи переважного його проживання.
178. Таким чином, якщо транспортно-експедиторські послуги надаються отримувачу послуг (замовнику)-резиденту, то такі послуги підлягають оподаткуванню податком на додану вартість на загальних підставах за основною ставкою (незалежно від того, резидентом чи нерезидентом надаються такі послуги).
179. Окрім цього вимоги підпункту „б" пункту 185.1 статті 185 та підпункту "ж" пункту " статті 186 Кодексу у випадку, якщо замовник перевезення вантажів митною територією України є резидентом України, транспортно-експедиторські послуги, які надаються експедитором (незалежно від того, резидентом чи нерезидентом), є об`єктом оподаткування ПДВ та підлягають оподаткуванню податком на додану вартість на загальних підставах за основною ставкою.
180. Щодо посилання відповідача на Методичні рекомендації з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 05.02.2001 № 65 (надалі - «Методичні рекомендації»), слід вказати, що ці Методичні рекомендації не є нормативно-правовим актом, носять рекомендаційний характер та стосуються виключно питань бухгалтерського обліку на підприємствах транспорту.
181. Тобто ці Методичні рекомендації стосуються питань обліку витрат, понесених підприємствами, що за плату здійснюють перевезення (інші роботи й послуги, пов`язані з перевезеннями) іншим особам, та відповідно не адресують питання визначення митної вартості товарів.
182. Підсумовуючи викладене, слід дійти висновку про надання позивачем митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару, визначеної за основним методом, а відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих декларантом документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
183. По суті вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
184. Також слід зазначити, що вказувати про можливі порушення позивачем та/або припущення з боку суб`єкта владних повноважень є неприпустимим.
185. Крім того, суд з аналогічних підстав не враховує доводи митного органу, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення.
186. Відповідно до ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
187. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 МК України).
188. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).
189. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).
190. Відповідно до п.4 ст.57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 МК України.
191. При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст. 59 та 60 МК України. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
192. Згідно ч.8 ст.57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
193. Частиною 1 ст.58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); не впливають значною мірою на вартість товару; щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
194. Відповідно до ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
195. Положення ч.3 ст.53, ч.1, 2 та 5 ст.54, ст.58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст.58 МК України.
196. Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
197. Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності мають стосуватися лише числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
198. Згідно з оскаржуваного рішення підставою для їх прийняття є результат опрацювання всіх поданих декларантом документів, у ході якого встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
199. Відповідно до ч.3, 4 ст.53 МК України, право органу доходів і зборів на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно ч.2 ст.53 МК України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.
200. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
201. Отже, сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.
202. Разом з тим, митний орган, встановивши вищевказані розбіжності, належним чином не обґрунтовує, яким чином зазначені розбіжності, позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару.
203. З доказів, наявних в матеріалах справи видно, що позивачем надано необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
204. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
205. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
206. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
207. Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
208. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.
209. У свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
210. Такий висновок, також узгоджується з правовою позицією, викладеній Верховним Судом України в постанові від 31.03.2015 року у справі № 21-127а15, який має враховуватись при застосуванні норм права у подібних правовідносинах відповідно до підпункту 8 пункту 1 розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
211. Згідно наданих доказів по справі, встановлено, що позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною 2 статті 53 МК України, та відповідно до статті 49 МК України визначена митна вартість базується на ціні, що фактично сплачена за ці товари.
212. Подані документи містили числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами ч.ч.4, 5 статті 58 МК України, до митної вартості додані фактичні витрати, понесені на оплату перевезення транспортом.
213. Стосовно доводів контролюючого органу про те, що товариством у позовній заяві невірно зазначено номер оскаржуваного рішення.
214. Між тим, такі доводи відповідача не спростовують наведених вище обставин та висновків суду.
215. Таким чином, з системного аналізу матеріалів справи та наведених норм законодавства слід дійти висновку про обґрунтованість та доведеність заявленого позову Товариства з обмеженою відповідальністю фірма Триплекс до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
216. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
217. Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
218. Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
222. Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
223. Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
224. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
225. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що контролюючим органом не було доведено належними та допустимими доказами щодо правомірності прийнятого рішення.
227. Щодо розплоду судових витрат.
228. Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
229. Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
230. Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
231. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю фірма ТРИПЛЕКС до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.
232. Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 23.07.2020 року №UА110000/2020/000291/2.
234. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірмаТРИПЛЕКС судові витрати у розмірі 2102,00 гривень.
237. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
238. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
239. Повний текст рішення складено 06.11.2020 року.

Суддя В.В Ільков