Справа № 460/5888/20
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 листопада 2020 року м. Рівне №460/5888/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М. Недашківської, за участю: секретаря судового засідання Т.А. Самкової; представника позивача адвоката А.Б. Пейко; представника відповідача 1 І.Л. Довгалюк; представника відповідача 2 не прибув; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» до Головного управління ДПС у Рівненській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» (далі іменується позивач) до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі іменується відповідач 1) та Державної податкової служби України (далі іменується відповідач 2), в якому позивач просить суд: визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області № 65497 від 29.07.2020 та рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1756379/43141031 від 22.07.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної №2/50 від 31.05.2020; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2/50 від 31.05.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що Комісією регіонального рівня прийняте Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.07.2020 №65497, відповідно до якого встановлено відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» Критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «Реалізація паливно-мастильних матеріалів ТОВ «Ойленерджи» (), у якого відсутні основні фонди, послуги оренди, зберігання, транспортування та трудові ресурси, необхідні для здійснення господарської діяльності. Взаємовідносини з суб`єктами господарювання ТОВ «Легіон Систем» ( Кіровоградська область), ТОВ «Інвест Петрол» ( Тернопільська область), які включені до Журналу ризикових. Позивач вказує, що оскаржуване рішення винесене з порушенням Порядку №1165, оскільки стосувалося перевірки податкової інформації, яка не відносилася до конкретних податкових накладних, поданих позивачем на реєстрацію. Наявність у податкового органу інформації щодо включення ТОВ «Легіон Систем» до Журналу ризикових платників не може мати негативні наслідки для позивача, оскільки останній належним чином веде податковий та бухгалтерський обліки. Позивач також вказує, що прийняттю оскаржуваного рішення від 29.07.2020 №65497 передувало прийняття Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2020 №52542. Таке рішення базувалося виключно на інформації згідно Доповідної записки, що є порушенням Порядку №1165. Щодо Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2020, яким платнику податків відмовлено у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН з підстав ненадання копій документів: (1) первинних документів щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури / інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; (2) розрахункових документів та / або банківських виписок з особових рахунків, позивач вказує, що таке рішення є необґрунтованим, оскільки жодних підстав для зупинення реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН не існувало. На вимогу податкового органу після зупинення реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН платником податків надано належні первинні документи, що стосувалися господарської операції, щодо якої сформована така податкова накладна. Проте, документи не були взяті до уваги комісією, яка винесла формальне рішення про відмову у реєстрації ПН / РК в ЄРПН.

Відзив на позовну заяву, поданий відповідачем 1, обґрунтований тим, що Рішенням про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2020 №52542 позивача включено до переліку ризикових платників з підстав наявності у податкового органу відповідної податкової інформації. Платник податків надав комісії копії документів щодо виключення його з переліку ризикових платників ПДВ, за результатами розгляду яких прийняте Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.07.2020 №65497. Рішення обґрунтоване тим, що платник податку відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника ПДВ, а надані ним документи не можуть бути достатніми для його виключення з переліку. Щодо Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2020, яким платнику податків відмовлено у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН, відповідач 1 вказує, що таке рішення є правомірним, оскільки після подання ПН №2/50 на реєстрацію встановлено, що платник податків відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника ПДВ, що слугувало безумовною підставою для зупинення реєстрації ПН / РК в ЄРПН. Платнику податків запропоновано надати пояснення та копії документів, необхідних для розгляду питання щодо реєстрації / відмови в реєстрації ПН / РК в ЄРПН, проте такі документи не надані у належному обсязі.

Ухвалою суду від 10.08.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 08.09.2020.

Ухвалою суду від 08.09.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 29.09.2020.

Підготовче засідання 29.09.2020 не відбулося через перебування головуючої судді у відпустці. Підготовче засідання призначено на 29.10.2020.

Ухвалою суду від 29.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 24.11.2020.

У судове засідання прибув представник позивача, підтримав заявлені позовні вимоги, та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

До суду прибув представник відповідача 1, заперечив проти позовних вимог, та просив суд відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Відповідач 2, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибув та не повідомив суд про причини неявки.

Ухвалою суду від 24.11.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, вирішено продовжити розгляд справи за відсутності представника відповідача 2, оскільки підстави для відкладення розгляду справи у порядку статей 205, 223 КАС України відсутні.

На підставі статей 243, 250 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 24.11.2020.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» пройшло процедуру державної реєстрації, а відтак набуло правового статусу суб`єкта господарювання в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» №755-IV від 15.05.2003; зареєстроване за юридичною/податковою адресою: 33024, місто Рівне, вулиця Соборна, 442-Д, офіс №102; .

Комісією регіонального рівня прийняте Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.07.2020 №65497 (далі Рішення від 29.07.2020 №65497), відповідно до якого встановлено відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» Критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «Реалізація паливно-мастильних матеріалів ТОВ «Ойленерджи» (), у якого відсутні основні фонди, послуги оренди, зберігання, транспортування та трудові ресурси, необхідні для здійснення господарської діяльності. Взаємовідносини з суб`єктами господарювання ТОВ «Легіон Систем» ( Кіровоградська область), ТОВ «Інвест Петрол» (, Тернопільська область), які включені до Журналу ризикових (а.с. 9).

За результатами здійснення господарської операції з ТОВ «Укртрансвест» (Покупець) Товариством з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» (Продавець) сформовано податкову накладну від 31.05.2020 №2/50 (далі ПН №2/50) на загальну суму постачання товару у розмірі 18606,63 грн., ПДВ 3101,22 грн., яку подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) (а.с. 42).

Платником податків отримано Квитанцію від 10.06.2020, відповідно до якої реєстрацію ПН №2/50 в ЄРПН зупинено з підстави відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН / РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації ПН / РК в ЄРПН (далі Квитанція від 10.06.2020) (а.с. 40).

Позивач подав до комісії регіонального рівня Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 21.07.2020 №1 (а.с. 85).

За результатами розгляду поданих позивачем пояснень та документів, комісією регіонального рівня прийняте Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2020 №1756379/43141031 (далі Рішення №1756379/43141031), яким платнику податків відмовлено у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН з підстав ненадання копій документів: (1) первинних документів щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури / інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; (2) розрахункових документів та / або банківських виписок з особових рахунків (а.с. 41).

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень: Рішення від 29.07.2020 №65497 та Рішення №1756379/43141031, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає наступне.

Щодо оцінки правомірності оскаржуваного Рішення від 29.07.2020 №65497, судом встановлені наступні обставини.

Зі змісту Рішення від 29.07.2020 №65497 вбачається, що останнє прийняте за результатами розгляду отриманих від платника податку інформації та копій документів від 21.07.2020 №1.

Відповідно до абзаців 1-4 пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1165 від 11.12.2019 (далі Порядок №1165), у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії оформляється протоколом засідання (пункти 42, 45, 46 Порядку №1165).

У протоколі засідання комісії від 29.07.2020 №48/17-00 описано порядок денний: «Розгляд інформації та копій документів, поданих TOB «Грейт Торг» (код 43141031) (повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 21.07.2020 року за №1), (квитанція № від 22.07.2020 року)) в межах компетенції на предмет розгляду питання щодо виключення ТОВ «Грейт Торг» (код 43141031) з переліку ризикових суб`єктів господарювання» (а.с. 118).

Тобто, позивач подавав до комісії регіонального рівня пояснення та документи згідно повідомлення від 21.07.2020 за №1 з метою виключення його з переліку ризикових платників податків.

У протоколі від 29.07.2020 №48/17-00 міститься опис підстав, за яких платнику податків відмовлено у виключенні з переліку ризикових та прийнято рішення про відповідність Критеріям ризиковості платника податку, зокрема:

«Доповідною запискою від 23.07.2020 за №718/17-00-06-01-11 матеріали для детального вивчення та аналізу направлені на розгляд членів комісії … »;

«ТОВ «Грейт Торг» (код 43141031) 05.06.2020 включено в Журнал ризикових платників за критерієм «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування» на підставі інформації наданої управлінням податкового моніторингу за №454/17-00-06-01-1 від 05.06.2020».

Тобто, зі змісту Протоколу від 29.07.2020 №48/17-00 вбачається, що підставою для відмови позивачу у виключенні його з переліку ризикових платників податку та постановлення рішення про включення його до такого переліку слугувало те, що ТОВ «Грейт Торг» (код 43141031) саме 05.06.2020 включено в Журнал ризикових платників за критерієм «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування» на підставі інформації наданої управлінням податкового моніторингу за №454/17-00-06-01-1 від 05.06.2020.

В свою чергу, в матеріалах справи міститься Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.06.2020 №52542 (далі Рішення від 05.06.2020 №52542), відповідно до якого встановлено відповідність платника податку Критеріям ризиковості платника податку за пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с. 8).

Підстава включення податкова інформація: «Реалізація паливно-мастильних матеріалів ТОВ «ОЙЛЕНЕРДЖИ» (), у якого відсутні основні фонди, послуги оренди, зберігання, транспортування та трудові ресурси, необхідні для здійснення господарської діяльності. Взаємовідносини з суб`єктами господарювання ТОВ «Легіон Сситем» ( Кіровоградська область), ТОВ «Інвест Петрол» ( Тернопільська область), які включені до Журналу ризикових.

Форма Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку визначена Додатком №4 до Порядку №1165, яка передбачає заповнення відповідних рядків щодо підстав прийняття такого рішення: (1) «у зв`язку з виявленням обставин та / або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності», (2) «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. № … прийнято рішення про …».

Суд зазначає, що Рішення від 05.06.2020 №52542 не містить відмітки у жодному із таких рядків.

Зі змісту Протоколу від 05.06.2020 №10/17-00 вбачається, що порядок денний засідання комісії включав таке питання: «Розгляд наявності ризикових СГ та прийняття Комісією ГУ ДПС у Рівненській області рішення щодо наповнення Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок», з метою достовірного та належного їх відображення згідно ознак ризиковості платників податку» (а.с. 76).

Суд констатує, що Протокол від 05.06.2020 №10/17-00 містить опис інформації, яка вказана у доповідній записці управління податкового моніторингу №453 від 05.06.2020, яка є додатком до протоколу (а.с. 82).

Тобто, підставою для оформлення Протоколу від 05.06.2020 №10/17-00 слугувала виключно «Доповідна записка» №453, датована цим же днем 05.06.2020.

Суд зазначає, що такого роду процедура включення платника податків до Критеріїв ризиковості платника податку є порушенням норм Порядку №1165, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2) (пункт 5 Порядку №1165).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6 Порядку).

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, пункт 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Аналіз зазначених норм Порядку №1165 свідчить про те, що питання про відповідність платника податку Критеріям ризиковості платника податку з винесенням відповідного рішення, розглядається виключно у разі наявності у контролюючого органу податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Тобто, встановлення контролюючим органом факту наявності податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, є можливим виключно внаслідок оцінки господарської операції, щодо якої подані конкретні податкові накладні / розрахунки коригування.

Як вказувалося вище, у Протоколі від 05.06.2020 №10/17-00 порядок денний засідання комісії включав таке питання: «Розгляд наявності ризикових СГ та прийняття Комісією ГУ ДПС у Рівненській області рішення щодо наповнення Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок», з метою достовірного та належного їх відображення згідно ознак ризиковості платників податку».

Тобто, у даному випадку, включення позивача до переліку ризикових платників ПДВ відбувалося виключно з підстав та з метою «наповнення Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок»», та лише на основі інформації з Доповідної записки від 05.06.2020, що свідчить про відсутність проведення комісією регіонального рівня будь-якого аналізу податкової інформації господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації конкретних податковій накладній/розрахунку коригування.

Вказані вище норми свідчать про те, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку.

Норми пункту 5 Порядку №1165 свідчать про те, що питання про віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку могло розглядатися виключно у зв`язку з перевіркою господарської операції, якої стосується саме подана на реєстрацію ПН / РК, а не будь-якої іншої операції чи податкової інформації.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

Таким чином, відповідачем 1 порушено процедуру розгляду питання щодо включення позивача до переліку ризикових платників ПДВ, що свідчить про недотримання контролюючим органом Порядку №1165, а тому, оскаржуване Рішення від 29.07.2020 №65497 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Враховуючи попередній висновок суду про протиправність оскаржуваного Рішення від 29.07.2020 №65497, суд дійшов висновку про необхідність застосування такого способу захисту прав позивача, як зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» () з переліку платників податків, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку.

Щодо оскаржуваного Рішення №1756379/43141031 про відмову у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Відповідно до пункту 12 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010 (далі Порядок №1246), після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За правилами пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (пункт 15 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

За приписами пункту 11 Порядку №1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як зазначалося вище, у Квитанції про зупинення реєстрації ПН №2/20 в ЄРПН вказано: «Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/PK для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Тобто, сформована комісією регіонального рівня пропозиція щодо надання документів є загальною та формальною, яка за своїм змістом дублює припис підпункту 3 пункту 11 Порядку №1165; така пропозиція щодо надання документів не є конкретизованою, що може свідчити про наявність у платника податків вільного розсуду щодо переліку документів, які слід надати.

Зі змісту Квитанції про зупинення реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН вбачається, що реєстрація ПН №2/50 зупинена через відповідність пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Саме на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зупинено реєстрацію ПН №2/50 в ЄРПН «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Вказані вище норми свідчать про те, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, згідно пункту 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Тобто, процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється (проводиться) лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

Норми пункту 5 Порядку №1165 свідчать про те, що питання про віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку могло розглядатися виключно у зв`язку з перевіркою господарської операції, якої стосується саме подана на реєстрацію ПН №2/50, а не будь-якої іншої операції, щодо якої вже прийняте рішення про віднесення платника податків до Критеріїв ризиковості платника податку.

З урахуванням часових проміжків прийняття відповідачем 1 рішень, суд зазначає, що оскаржуване Рішення №1756379/43141031 від 22.07.2020 про відмову у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН з підстав відповідності платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника ПДВ, не могло прийматися на підставі Рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.07.2020 №65497, оскільки Рішення №65497 прийняте після Рішення №1756379/43141031.

Також, оскаржуване Рішення №1756379/43141031 не могло прийматися на підставі віднесення позивача до переліку ризикових платників ПДВ у порядку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника ПДВ згідно Рішення від 05.06.2020 №52542, оскільки зі змісту Протоколу від 05.06.2020 №10/17-00 вбачається, що господарська операція по ПН №2/50 не досліджувалася на засіданні комісії взагалі.

Як зазначалося вище, при прийнятті Рішення від 05.06.2020 №52542 про відповідність платника податків Критеріям ризиковості платника ПДВ взагалі не досліджувалося питання оцінки конкретних господарських операцій, щодо яких подані ПН / РК для реєстрації в ЄРПН.

Відповідачем 1 не надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що саме результати перевірки господарської операції по ПН №2/50 призвели до наслідку віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податків, що свідчить про неможливість посилання у Рішенні №1756379/43141031 на відповідність платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ за пунктом 8.

Відповідно до пункту 2 Наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №520 від 12.12.2019 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 р. за № 1245/34216) (далі іменується Порядок №520), прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку №520).

За правилами пункту 4 Порядку №520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 встановлено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Суд констатує, що пункт 5 Порядку №520 визначає перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, який не є вичерпним та не передбачає необхідності надання платником податку усіх документів згідно такого переліку.

Тобто, наданню підлягають лише ті документи, які безпосередньо стосуються предмета розгляду господарської операції, згідно якої оформлено ПН чи РК.

Відповідно до пункту 9 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку №520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства (пункт 11 Порядку №520).

Як зазначено в оскаржуваному Рішенні №1756379/43141031 підставою для відмови у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН слугувало ненадання платником податків копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності первинних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Форма Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (додаток до Порядку №520) визначає обов`язок комісії регіонального рівня у графі «відмова у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з ненаданням документів» підкреслити серед переліку документів ті документи, які не надані платником податків.

Оскаржуване Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1756379/43141031 взагалі не містить жодних підкреслень у даній графі.

Тобто, відповідач 1 формально зазначив причини для відмови у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН з посиланням на увесь перелік документів, який визначений формою рішення, який, на думку контролюючого органу, не наданий платником податків, що є недопустимим.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Відповідачем 1 зазначених вище принципів при прийнятті оскаржуваного Рішення №1756379/43141031 дотримано не було, що свідчить про необґрунтованість та протиправність оскаржуваного рішення, яке підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача 2 зареєструвати ПН №2/50 в ЄРПН днем її подання на реєстрацію, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).

Враховуючи попередній висновок суду про протиправність оскаржуваного Рішення №1756379/43141031 про відмову у реєстрації ПН №2/50 в ЄРПН, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати ПН №2/50 в ЄРПН датою її подання на реєстрацію.

Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13 січня 2011 у справі «Чуйкіна проти України» (заява №28924/04) констатував: «що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп.28 36, Series A №18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі - провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)».

Відповідачем 1 не доведено правомірності оскаржуваного Рішення №1756379/43141031 у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту як шляхом визнання протиправним та скасування такого рішення, так і шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати ПН №2/50 в ЄРПН датою її подання на реєстрацію.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень - обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини1 очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. У випадку розгляду справи присяжними у своєму зверненні до присяжних суддя повинен чітко пояснити факти та питання, які присяжні повинні вирішити.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Встановлених під час розгляду справи по суті обставин у повній мірі достатньо для висновку про протиправність оскаржуваних рішень, а тому заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення у повному обсязі.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 (нуль) коп., сплачена відповідно до платіжного доручення від 05.08.2020 №1373.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» (33024, місто Рівне, вулиця Соборна, 442-Д, офіс №102; ) до Головного управління ДПС у Рівненській області (33023, місто Рівне, вулиця Відінська, 12; ) та Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська площа, 8; ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Рівненській області про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29 липня 2020 року №65497.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» () з переліку платників податків, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Рівненській області про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1756379/43141031 від 22 липня 2020 року, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» відмовлено у реєстрації податкової накладної №2/50 від 31 травня 2020 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» №2/50 від 31 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її подання на реєстрацію.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Грейт Торг» () суму судового збору у розмірі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 (нуль) коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Рівненській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 30 листопада 2020 року.

Суддя К.М. Недашківська