Справа № 140/7045/20
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 140/7045/20 пров. № А/857/11322/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Довгої О.І., Запотічного І.І.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року, ухвалене суддею Волдінер Ф.А. у м. Луцьку Волинської області у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, у справі №140/7045/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

20 травня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Національної поліції у Волинській області, у якому просив визнати протиправними та скасувати накази від 14.05.2020 № 148 о/с «По особовому складу» та від 07.04.2020 № 715/в Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників РПОП ГУНП у Волинській області; поновити на посаді поліцейський взводу № 1 роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції у Волинській області; стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14.05.2020 по день поновлення на посаді.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що оскаржувані накази є незаконними та такими, що підлягають скасуванню.

Позивач зазначає, що підставою для проведення службового розслідування слугував факт можливого порушення службової дисципліни позивачем, що виразилося в оформленні відносно позивача адміністративних матеріалів за ч.1 ст.130 КУпАП, а також з інших питань.

Згідно наказу від 07.04.2020 №715/в підставами для звільнення є порушення службової дисципліни, вчинення дій, що підривають авторитет Національної поліції, невиконання обов`язків поліцейського, встановлених нормативно-правовими актами.

Оскільки зазначені в наказі порушення ОСОБА_1 не вчинялись, а судовим рішенням у адміністративній справі відносно нього провадження закрито, на думку позивача, звільнення є незаконним. Позивач також додатково вказав, що ним не допускалось порушення службової дисципліни; не вчинялись дії, що підривають авторитет Національної поліції; не допущено невиконання обов`язків поліцейського, згідно нормативно-правових актів, зазначених відповідачем.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.

Враховуючи, що вимоги позивача щодо його поновлення на посаді та стягнення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог щодо скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача, підстави для задоволення яких відсутні, вказані вимоги задоволенню також не підлягають.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач, зокрема, зазначає, що відповідачем проведено необ`єктивне службове розслідування та прийнято на підставі його висновків необгрунтоване рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а судом не перевірено доводи відповідача щодо наявності доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зазначеного у наказі №715/в від 07.04.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників РПОП ГУНП у Волинській області» та висновку службового розслідування від 03.04.2020, не досліджено доказів невинуватості у його вчиненні, чим суд допустив неповноту судового розгляду та дійшов до висновку, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не свідчить про відсутність дисциплінарного проступку, не розкривши суті у чому саме полягає проступок при недопущенні позивачем порушень законів та номативних актів МВС, що підтверджується постановою Луцького міськрайонного суду від 29.04.2020 у справі № 161/4716/20.

Скаржник зазначає, що відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення ставить під сумнів обгрунтованість та законність Наказу №715/в від 07.04.2020, виданого на підставі висновку службового розслідування від 03.04.2020 про вчинення дисциплінарного проступку, який полягає керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.

Згідно доводів скаржника, суд, розглядаючи справу по суті та оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, фактично погодився з відповідачем щодо застосування окремих положень Закону України «Про Національну подіцію», Дисциплінарного статуту Національної подіції України, Правил етичної поведінки поліцейських, Правил дорожнього руху та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції Україні, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, при накладенні адміністративного стягнення у вигляді звільнення з поліції за відсутності вини, не дослідив обставини, що виключають його винуватість у вчиненні дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим вважає неправильним застосуванням судом до спірних правовідносин норм, які не підлягали застосуванню.

Заслухавши суддю доповідача, представника позивача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Правовий порядок в Україні за визначенням ст. 19 Конституції України ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 43 Конституції України гарантує кожному право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізує програми професійно - технічного навчання, підготовки та перепідготовки кадрів відповідно до суспільних програм. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (стаття 55 Конституції України). Кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Громадянам згідно ст. 43 Конституції України гарантується захист від незаконного звільнення.

Загальні правові засади і гарантії здійснення громадянами України свого конституційного права на працю визначає Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).

Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у ст. 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Відповідно до п.18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 №9 "Про практику розгляду судами трудових спорів", при розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням) і перевіряти їх відповідність законові.

Так, судом достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що начальником Головного управління Національної поліції в Волинській області винесений наказ Про призначення та проведення службового розслідування від 20.03.2020 № 405, де вказано, що з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки факту можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу№ 1 роти поліції особливого призначення ГУНП у Волинській області капралом поліції ОСОБА_1 , що виразилося в оформлення відносно останнього адміністративних матеріалів за частиною 1 статті 130 КУпАП (керування автотранспортом в стані алкогольного сп`яніння), а також з інших питань, відповідно до вимог статей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, призначити за вказаним фактом службове розслідування, проведення якого доручити дисциплінарній комісії; на час проведення службового розслідування ОСОБА_1 відсторонити від виконання службових обов`язків.

За результатами службового розслідування комісією оформлений Висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 РПОП ГУ НП у Волинській області капралом поліції ОСОБА_1 від 03.04.2020.

Згідно даного висновку відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, вважати такими, що підтвердились.

Наказом ГУ НП у Волинській області від 07.04.2020 № 715/в Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ОРОП ГУНП у Волинській області за порушення службової дисципліни, вчинення дій, що підривають авторитет Національної поліції, невиконання обов`язків поліцейського, встановлених пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 2, 3, 4, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, вимог пунктів 2.9а Правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 Розділу IV (Повноваження уповноваженого керівника та осіб, які беруть участь у проведенні службового розслідування) Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, нехтуванні вимогами керівних вказівок Національної поліції України та Головного управління Національно поліції у Волинській області, щодо дотримання належної транспортної дисципліни працівниками поліції, які керують службовими та приватними транспортними засобами, що виразилося у вчиненні дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 130 КУпАП, і як наслідок призвело до керуванням транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, надання завідомо неправдивих пояснень та порушення Присяги працівника поліції, текст якої закріплено статтею 64 Закону України Про Національну поліцію, поліцейського взводу4 № 1 роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції у Волинській області капрала поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

На реалізацію вказаного наказу 14.05.2020 Головним управлінням Національної поліції у Волинській області прийнято наказ № 148 о/с По особовому складу, яким відповідно до Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капрала поліції ОСОБА_1 (0056594), поліцейського взводу №1 роти поліції особливого призначення ГУНП з 14 травня 2020 року.

Позивач, вважаючи накази Головного управління Національної поліції у Волинській області від 07.04.2020 № 715/в Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ОРОП ГУНП у Волинській області та від 14.05.2020 № 148 о/с «По особовому складу», яким капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №1 роти поліції особливого призначення ГУНП звільнено зі служби в поліції, протиправними, звернувся до суду з метою захисту свого порушеного права.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Згідно з ч.1 ст. 48 Закону №580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у ст.47 вказаного Закону.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 цього ж Закону, визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до 19 Закону України Про Національну поліцію передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України» (далі Закон № 2337-VIII).

В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За ч.3 ст. 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом (ч.3 ст.11 Закону № 2337-VIII).

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Закону № 2337-VIII).

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватись заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України №1179 від 09.11.2016, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Абзацами першим, другим пункту 1, шостим пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. У той же час під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Тобто, законодавством встановлено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку та недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно з статтею 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч.1, ч.4 ст.16 Закону № 2337-VIII).

Згідно з ч.3 ст.19 Закону № 2337-VIII під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Звільнення пліцейського із служби в поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Розділом ІІ Порядку №893 визначено підстави для проведення службового розслідування.

Так, відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Порядку №893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктами 2, 4, 5 Розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Так, з матеріалів службового розслідування судом встановлено, що 19.03.2020 о 20:25 до екіпажу ЦУНАМІ-0107, в складі якого знаходилися: інспектор взводу № 2, роти № 4 батальйону УПП у Волинській області ДІДІ старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та поліцейський взводу № 2 роти № 4 батальйону УПП у Волинській області ДІДІ рядовий поліції Мороз А.В., які на той час опрацьовували виклик Адмінправопорушення, за адресою м. Луцьк, вул. Шевченка, 136, звернувся невідомий чоловік та повідомив, що на парковці поблизу гіпермаркету Нова лінія водій транспортного засобу FORD MONDEO, н.з. НОМЕР_1 розпиває спиртні напої.

В подальшому, в ході реагування на повідомлення було виявлено, що вищевказаний транспортний засіб направився в напрямку вул. Ковельська, м. Луцька. З метою перевірки отриманої інформації, працівниками поліції було прийнято рішення згідно ст. 35 Закону України Про Національну поліцію зупинити вищевказаний транспортний засіб із застосуванням проблискових маячків червоного та синього кольорів та шляхом подачі звукового сигналу. Вказаний автомобіль було зупинено по вул. Ковельській, 68а, м.Луцька.

При перевірці водія вказаного автомобіля було встановлено, що ним являється поліцейський взводу № 1 РПОП ГУНП у Волинській області капрал поліції ОСОБА_1 . Під час перевірки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, було встановлено, що власником транспортного засобу являється гр. ОСОБА_3 (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 ).

ОСОБА_1 знаходився в позаробочий час, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї та спецзасобів.

Разом з тим, під час спілкування з ОСОБА_1 у поліцейських виникли підстави вважати, що водій перебуває у стані алкогольного сп`яніння, так як поведінка його не відповідала обстановці, був відчутний запах алкоголю з порожнини рота та почервоніле обличчя.

З метою перевірки стану ОСОБА_1 поліцейськими було запропоновано йому пройти на місці огляд на стан сп`яніння за допомогою приладу DRAGER - ALKOTEST №6820.

Згідно результату тесту (№ 1121 від 19.03.2020), встановлено - 0,43 проміле, що підтверджується підписом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який тестував.

Того ж дня, за фактом порушення п.п. 2.9а Правил дорожнього руху України відносно ОСОБА_1 працівниками поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії ОБ № 189507 від 19.03.2020, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, що підтверджується його підписами у вказаному протоколі. Від написання пояснення під час складання протоколу ОСОБА_1 відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України.

Крім цього, при проведенні огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння та складання вказаного протоколу були присутні два свідка, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , жителі м. Луцька, які в поясненнях вказали, що вони були присутні при складанні працівниками поліції адміністративного протоколу відносно водія ОСОБА_1 за керування транспортним засобом FORD MONDEO, н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння. Водій пройшов тест в використанням спеціального технічного засобу DRAGER -ALKOTEST № 6820, при цьому показник приладу становив 0,43 проміле, тест № 1121.

В контексті даних процесуальних норм та встановлених обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про правомірність проведення службового розслідування щодо позивача, призначеного наказом №405 від 20.03.2020 (а.с.18).

Як слідує зі змісту висновку, для прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства матеріали адміністративного провадження, складені відносно ОСОБА_1 надіслано до Луцького міськрайонного суду у Волинській області. На час проведення службового розслідування рішення за адміністративним матеріалом судом не прийнято. Обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП підтверджується зібраними у ході службового розслідування матеріалами, зокрема наданими УПП у Волинській області копіями відповідних адміністративних матеріалів та відеозаписів з портативних відеореєстраторів, матеріалами щодо огляду на стан сп`яніння, та іншими документами.

Також зі змісту висновку службового розслідування слідує, що комісією при його складанні враховано відібрані пояснення ОСОБА_1 щодо обставин справи, відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Комісією сформовано висновок про те, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, вважати такими, що підтвердились. За порушення службової дисципліни, вчинення дій, що підривають авторитет Національної поліції, невиконання обов`язків поліцейського встановлених пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1,2,3,4,6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, вимог пунктів 2.9а Правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 Розділу IV (Повноваження уповноваженого керівника та осіб, які беруть участь у проведенні службового розслідування) Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, нехтуванні вимогами керівних вказівок Національної поліції України та Головного управління Національної поліції у Волинській області, щодо дотримання належної транспортної дисципліни працівниками поліції, які керують службовими та приватними транспортними засобами, що виразилося у вчинені дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 130 КУпАП (Керування транспортними засобами або суднами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції), і як наслідок призвело до керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, надання завідомо неправдивих пояснень та порушення Присяги працівника поліції, текст якої закріплено статті 64 Закону України Про Національну поліцію, поліцейського взводу № 1 роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції у Волинській області капрала поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

На реалізацію вказаного наказу №715/в від 07.04.2020 Головним управлінням Національної поліції у Волинській області 14.05.2020 прийнято наказ № 148 о/с По особовому складу, яким, у відповідності до Закону України Про Національну поліцію, звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капрала поліції ОСОБА_1 (0056594), поліцейського взводу №1 роти поліції особливого призначення ГУНП з 14 травня 2020 року.

Оскільки позивач порушення службової дисципліни заперечує та покликається на сумлінність виконання ним посадових обов`язків в ситуації, що була предметом службового розслідування, суд перевіряє обґрунтованість висновку відповідача щодо порушення ОСОБА_1 вимог нормативно-правових актів.

Так, постановою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29.04.2020 у справі № 161/4716/20 закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.130 ч.1 КУпАП на підставі ст. 247 п.1 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

В той же час, суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Провина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку в даному випадку проявляється у прямому намірі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій.

В межах розгляду цієї справи не підлягають дослідженню питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення. В даному випадку в межах спірних правовідносин підлягає оцінці наявність (відсутність) обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Відсутність факту притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який в порядку, визначеному Дисциплінарним статутом, відповідач має право застосувати дисциплінарне стягнення.

Крім того, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Службовим розслідуванням встановлено факт вчинення позивачем діяння, що дискредитує звання працівника органів Національної поліції.

Дисциплінарним статутом встановлено, що службова дисципліна під час несення служби встановлює поліцейському заборону перебування у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння та зобов`язує бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Так, п.3 Розлілу IV правил етичної поведінки поліцейських визначає, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Зазначена подія, що проявилась у керуванні працівником поліції транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, є грубим порушенням службової дисципліни, що принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому.

Таким чином, проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни порліцейським взводу №1 РПОП ГУНП у Волинській області капралом поліції ОСОБА_1 переслідує законну мету, є необхідним для з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку та визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

В ході судового розгляду справи наданими відповідачем доказами підтверджено, що при проведенні службового розслідування та оформлення його результатів висновком від 03.04.2020 відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з дотриманням необхідної процедури та з урахуванням всіх обставин справи. Виданий на підставі висновку службового розслідування наказ № 715/в від 07.04.2020 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників РПОП ГУНП у Волинській області та виданий відповідно до п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) наказ №148 о/с від 14.05.2020 відповідають критеріям правомірності, встановленим в частині другій статті 2 КАС України.

Доводи позивача не спростовують правомірності поведінки відповідача у спірній ситуації та не підтверджують протиправності оскаржених наказів.

При цьому слід зазначити, що висновок за результатами службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу №1 РПОП ГУНП у Волинській області капралом поліції ОСОБА_1 від 03.04.2020 позивачем не оскаржено.

Аналізуючи вищенаведені правові норми та фактичні обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що Головне управління Національної поліції в Волинській області, приймаючи оскаржувані накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, діяв у відповідності та в межах повноважень, а застосування крайнього заходу дисциплінарного стягнення є співмірним вчиненому позивачем проступку та відповідає ст.12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Таким чином, позовні вимоги про їх скасування є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно відсутні правові підстави для задоволення позову в частині зобов`язання відповідача поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №1 роти РПОП ГУНП у Волинській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду результат вирішення апеляційної скарги, характер спірних правовідносин та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року у справі №140/7045/20 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний
Постанова складена в повному обсязі 25.11.2020.