Справа № 320/11855/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2020 року м. Київ № 320/11855/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Київської митниці Державної митної служби України, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100060/2020/000020/1 від 14.05.2020, прийняте МП "Київ-Столичний" UA1000060, про визначення митної вартості товару - транспортного засобу марки Volkswagen, модель Toureg V6 TDI BMT/Start-Stopp 4Motion, номер кузова НОМЕР_1 , за резервним методом відповідно до ст.64 Митного кодексу країни у розмірі 16000 Євро;

- зобов`язати Київську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення транспортного засобу марки Volkswagen, модель Toureg V6 TDI BMT/Start-Stopp 4Motion, номер кузова НОМЕР_1за заявою ОСОБА_1 вартістю 7500,00 Євро;

- зобов`язати Київську митницю Держмитслужби повернути ОСОБА_1 надмірно сплачені кошти.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160-161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Згідно з частиною шостою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Дослідивши матеріали позовної заяви, судом встановлено, що позовна заява підписана представником позивача, адвокатом Сінаховою Анастасією Володимирівною.

Проте, у позовній заяві не вказані реєстраційний номер облікової картки платника податків та адреса електронної пошти представника позивача, що не відповідає вимогам ст.160 КАС України.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати уточнену позовну заяву, з урахуванням вказаних судом зауважень.

Частиною четвертою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини п`ятої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Позивачем всупереч вищевказаним нормам КАС України не додано до позовної заяви копію митної декларації, яка була подана позивачем до митного оформлення та за результатами розгляду якої відповідачем було прийнято спірне рішення.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати належним чином засвідчену копію вказаного документу, або подати клопотання про його витребування (у разі відсутності документа у позивача).

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Абзацами 1-2 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100060/2020/000020/1 від 14.05.2020, прийняте МП "Київ-Столичний" UA1000060, про визначення митної вартості товару - транспортного засобу марки Volkswagen, модель Toureg V6 TDI BMT/Start-Stopp 4Motion, номер кузова НОМЕР_1 , за резервним методом відповідно до ст.64 Митного кодексу країни у розмірі 16000 Євро; зобов`язати Київську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення транспортного засобу марки Volkswagen, модель Toureg V6 TDI BMT/Start-Stopp 4Motion, номер кузова НОМЕР_1за заявою ОСОБА_1 вартістю 7500,00 Євро; зобов`язати Київську митницю Держмитслужби повернути ОСОБА_1 надмірно сплачені кошти.

Таким чином, позовна заява містить одночасно вимогу майнового характеру про визнання протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів та дві вимоги немайнового характеру про зобов`язання вчинити певні дії.

Суд зазначає, що сума судового збору за звернення позивача з двома вимогами немайнового характеру становить 1681,60 грн. (2 х 0,4 х 2102,00 грн.).

Щодо розміру судового збору, який підлягає сплати за звернення позивача до суду з вимогою майнового характеру про визнання протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100060/2020/000020/1 від 14.05.2020, суд звертає увагу, що під час імпорту товару особа сплачує митні платежі, базою для нарахування яких є митна вартість товару.

Враховуючи, що прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про коригування митної вартості призводить до збільшення обов`язкових платежів до бюджету, судовий збір слід обчислювати, виходячи з різниці митних платежів, що підлягали сплаті згідної митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої контролюючим органом у відповідному рішенні.

Такі висновки суду узгоджуються зі змістом частини сьомої статті 55 Митного кодексу України, якою встановлено порядок випуску товарів у вільний обіг у випадку прийняття митним органом рішення про коригування митної вартості товарів.

Зокрема, положеннями вказаної статті передбачено, що у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Отже, наведене свідчить, що під час коригування контролюючим органом митної вартості товарів саме покладення на особу обов`язку сплати додаткових митних платежів становить втручання у майнові права такої особи, тому розмір таких додаткових митних платежів, а не безпосередньо різниця між заявленою та скоригованою митною вартістю, і є базою для розрахунку розміру судового збору.

Як зазначено вище, в матеріалах позовної заяви відсутня копія митної декларації, яка була подана позивачем до митного оформлення, за результатами розгляду якої відповідачем і було прийнято спірне рішення.

Враховуючи вказане, суд позбавлений можливості здійснити розрахунок судового збору, який має бути сплачений позивачем за вимогу майнового характеру.

Під час звернення до суду з даною позовною заявою позивачем було частково сплачено судовий збір у сумі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією №67551 від 02.09.2020.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі, який слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача:UA4010001;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У рядку "призначення платежу" платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова "судовий збір за позовом", ПІБ чи назва установи, організації позивача, "Київський окружний адміністративний суд", код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду: 35919304).

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court. gov.ua/sud1070//tax, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно із частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати уточнену позовну заяву (два примірники), з урахуванням вказаних судом зауважень;

- надати докази сплати судового збору за подання даного адміністративного позову (оригінал платіжного документу) у встановленому розмірі: 840,80 грн. за вимогу немайнового характеру та 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за майнову вимогу;

- надати копію митної декларації, яка була подана позивачем до митного оформлення, за результатами розгляду якої відповідачем і було прийнято спірне рішення (два примірники) або клопотання про витребування вказаного доказу (у разі відсутності документа у позивача).

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дудін С.О.