Справа № 360/4495/20
Суддя: В.С. Шембелян
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

24 листопада 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/4495/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Шембелян В.С., перевіривши матеріали за позовною заявою адвоката Жердєва Сергія Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку та зобов`язання відновити дію контракту,

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2020 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява адвоката Жердєва Сергія Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач) до Міністерства оборони України, військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), в якій позивач просить:

- визнати неправомірними дії керівництва військової частини НОМЕР_1 щодо звільнення у запас, старшого солдата, ОСОБА_1 оператора-розвідника відділення радіорозвідки взводу спостереження і технічних засобів розвідки розвідувальної роти відповідно до підпункту «д», пункту 2 частини п`ятої ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», (через службову невідповідність);

- зобов`язати відповідача Міністерство оборони України поновити старшого солдата, ОСОБА_1 на військовій службі;

- стягнути із відповідача Міністерства оборони України середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення позивача по день винесення рішення по справі;

- зобов`язати відповідача Міністерство оборони України виплатити на користь ОСОБА_1 суму моральної шкоди в розмірі 60000 грн.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Пунктом другим частиною п`ятою статті 160 КАС України визначено, що повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем в порушення вимог частини п`ятої статті 160 КАС не зазначено ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідачів - Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач вважає наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 28.07.2020 № 190РС про звільнення протиправним та таким, що підлягає скасуванню. При цьому в прохальній частині позовної заяви просить визнати неправомірними дії керівництва військової частини НОМЕР_1 щодо звільнення.

Також, не наведено нормативного обґрунтування вимог про зобов`язання саме Міністерства оборони України поновити ОСОБА_1 на військовій службі, оскільки звільнення позивача відбулось за наказом командира військової частини НОМЕР_1 , а також не наведено нормативного обґрунтування вимог про зобов`язання саме з Міністерства оборони України стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення позивача по день винесення рішення по справі.

Отже позовна заява є неконкретною, неповною, суду є незрозумілою.

Згідно п. 3 ч 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Під моральною шкодою слід розуміти втрату немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Отже, в позовній заяві має бути визначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю відповідача заподіяно її позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами цей розмір підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути визначено позивачем залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин, на наявність яких він посилається у позові. Зокрема, стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Позивачем у позовній заяві не наведено обґрунтування вимог про зобов`язання саме Міністерство оборони України виплатити ОСОБА_1 суму моральної шкоди, не наведено обґрунтований розрахунок суми у розмірі 60000,00 грн. та не надано доказів на підтвердження її розміру.

Отже, представник позивача повинен надати обгрунтування та розрахунок суми моральної шкоди.

Суд відзначає, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Позивачу слід надати суду позовну заяву, приведену у відповідність до вимог статті 160 КАС України. Також позивачу слід надати суду копії такої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

На думку суду, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з позовної заяви, наказом командира військової частини від 28.07.2020 № 190-РС позивача звільнено у запас відповідно до підпункту «д», пункту 2 частини п`ятої ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», (через службову невідповідність).

Як зазначив представник позивача у серпні 2020 року на адресу ОСОБА_1 надійшло поштове відправлення від військової частини НОМЕР_1 , у якому, зокрема, містився військовий квиток позивача в п.10 якого зазначено, що 28.07.2020 на підставі службової невідповідності позивача звільнено. В той же час, позивач із даним позовом звернувся до суду лише 19.11.2020, тобто з пропущеним місячним строком звернення до суду.

Посилання представника позивача на те, що перебіг строку звернення до суду починається у разі: вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався, або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду), судом відхиляються, оскільки згідно п. 17 ст. 4 КАС України військова служба, відноситься до публічної служби, а отже згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Жердєва Сергія Миколайовича в інтересах ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку та зобов`язання відновити дію контракту залишити без руху.

Запропонувати адвокату Жердєву Сергію Миколайовичу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу;

- обґрунтування та розрахунок суми моральної шкоди та доказів на підтвердження її розміру;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачеві та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяВ.С. Шембелян