Справа № 640/1653/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1653/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Кондрат Л.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2020 року, суддя Добрянська Я.І., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Десна-С-ЛТД" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу від 08.01.2019 року №3, зобов`язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Десна-С-ЛТД" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адмініcтрації), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 08.01.2019 року №3 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт";

- зобов`язати відповідача в межах наданих повноважень вчинити дії щодо поновлення (включення) запису щодо реєстрації декларації від 10.07.2014 року № ІV 76 до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2020 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для вихду із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Десна-С-ЛТД є замовником будівництва на об`єкті "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва".

Будівництво об`єкту здійснюється на земельній ділянці, яка належить позивачу на праві власності на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку.

Будівництво об`єкту здійснюється на підставі розробленого проекту будівництва "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва", що затверджений експертним висновком (позитивним) державного підприємства "Спеціалізована державна експертна організація - центральна служба Української державної будівельної експертизи" 28 грудня 2012 року та зареєстрованої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 10 липня 2014 року в установленому порядку, Декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2014 року № ІV 76. Згідно проекту та декларації визначена ІІІ категорія складності об`єкту будівництва, клас наслідків - СС2 .

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) з 02.10.2018 року по 15.10.2018 року проведено позапланову перевірку об`єкту "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва" на підставі звернення депутата Київської міської ради VІІІ скликання ОСОБА_1 від 11.09.2018 року № 08/279/08/042/439 та направлення від 02.10.2018 року б/н, направлення від 28.11.2018 року б/н, від 28.09.2018 року № 740.

Відповідачем за результатами перевірки виявлено порушення з боку позивача містобудівного законодавства, складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм стандартів і правил від 28.11.2018 року (121-136).

Департамент звернувся з листом від 29.10.2018 року №073-10325 до ДП «Укрдержекспертиз».

У відповідь ДП «Укрдержекспертиза» листом від 07.11.2018 року № 1512 зазначило, що розрахункова кількість осіб, які постійно можуть знаходитися на об`єкті становить більше 400 осіб, що відповідно до критеріїв, встановлених ч. 5 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до зазначених наслідків (СС3) відносяться з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті. Таким чином об`єкт "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва" не може бути віднесений до класу наслідків (відповідальності) СС2 (середні наслідки).

Оскільки замовником наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2014 року № ІV 76 у частині зазначення категорії складності об`єкта будівництва та в порушення ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» даний об`єкт будується без дозволу на виконання будівельних робіт, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) листом від 15.11.2018 року №073-10-913 звернувся до територіального органу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо вжиття заходів в межах наданих повноважень.

Після проведеної перевірки розглядались матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт перевірки ДДАБІ у м.Києві від 04.12.2018 року та Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.12.2018 року (а.с. 47-48).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Капустіна В.О. від 13.12.2018 року №2/18/10/26-3/1312/02/2 «Про закриття справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно якої відповідно до розрахунку класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва", справу щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Десна-С-ЛТД" за порушення у сфері містобудівної діяльності закрито з підстав висновку експертної оцінки робочого проекту, виконаного ТОВ "Експерт Проект Груп" від 12.12.2018 року № 8-0312-18/ЕО/РКН, де вказано, що вищезазначений об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2- середні наслідки.

Також взято до уваги, що у проекті "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м.Києва", розробленого ПАТ Гіпроцивільпромбуд" визначено категорію складності об`єкту - ІІІ (третя) та згідно із Законом України від 17.01.2017 року № 1817-VІІІ та таблиці А1 додатку А ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва" об`єкти будівництва ІІІ категорії складності за класом наслідків належать до об`єктів із середніми наслідками (СС2), клас наслідків визначено вірно, та суб`єкт містобудування не може бути притягнутий до відповідальності, передбаченої Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 08.01.2019 року №3 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2014 року № ІV 76.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 р. № 3038-VI (надалі за текстом - «Закон № 3038-VI»).

Відповідно до частини 1 статті 29 Закону № 3038-VI містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування є основними складовими вихідних даних.

Згідно частини 3, 4 статті 29 Закону № 3038-VI, у редакції що була чинної на момент видачі позивачеві містобудівних умов та обмежень, містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Частиною 5 статті 29 Закону № 3038-VI, у редакції що була чинної на момент видачі позивачеві містобудівних умов та обмежень, передбачалось, що розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви. Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

10 червня 2017 року набули чинності зміни, внесені до Закону № 3038-VI Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 р. № 1817-VIII.

Закон № 3038-VI доповнено статтею 41-1 відповідно до якої державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 6 частини 4 статті 41-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головним інспекторам будівельного нагляду надано право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 698 від 19 серпня 2015 р.

Пунктом 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду передбачено, що якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Як убачається із відзиву Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю, чинне законодавство України не передбачає процедури та умов скасування виданого наказу, яким скасовано реєстрацію документів дозвільного та декларативного характеру, які дають право виконувати будівельні роботи тим органом, що його видав, а тому у Департаменті відсутні правові підстави для самостійного скасування наказу від 08.01.2019 року №3.

В зазначеному відзиві відповідач також зазначив, що об`єкт будівництва на пр. Генерала Ватутіна 10-А у Дніпровському районі м. Києва належить до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Зазначені свої ж доводи відповідач в апеляційній скарзі не спростував та не привів доводів того, в чому полягає незаконність судового рішення в частині визнання протиправним та скасування наказу №3 від 08.01.2019 року.

Окрім того, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно частини 6 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює, що дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт;

2) наявності відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю;

4) скасування містобудівних умов та обмежень;

5) систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок №553).

Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 11 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Пунктами 16, 17 Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Статтею 13 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" визначено, що депутатське звернення - викладена в письмовій формі вимога депутата місцевої ради з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю, до місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також керівників правоохоронних та контролюючих органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, здійснити певні дії, вжити заходів чи дати офіційне роз`яснення з питань, віднесених до їх компетенції.

У відповідності до вимог статті 15 даного Закону депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.

У разі виявлення порушення законності депутат місцевої ради має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів

Як убачається з матеріалів справи, депутат Київської міської ради VІІІ скликання ОСОБА_1 у зв`язку із зверненнями громадян щодо перевірки законності використання земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Київ, пр-т Г. Ватутіна, 10-А, та будівництва на ній, звернувся із зверненням від 11.09.2018 року № 08/279/08/042/439 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва. На підставі зазначеного звернення була проведена позапланова перевірка об`єкта.

З огляду на вищевикладене, судова колегія вважає вірними висновки суду першої інстанції про те, що відповідачем не дотримано вимог законодавства при проведенні позапланової перевірки об`єкту "Реконструкція ринку з малих архітектурних форм під торгівельний центр на проспекті Ватутіна, 10-а, у Дніпровському районі м. Києва" на підставі депутатського звернення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції в частині визнання протиправним та скасування наказу №3 є обгрунтованим, а тому підстави для його скасування відсутні.

Відсутні у суду апеляційної інстанції і підстави для скасування рішення суду в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання відповідача вчинити дії щодо поновлення (включення) запису щодо реєстрації декларації від 10.7.2014 року до єдиного реєстру.

Колегія суддів вважає, що обраний судом першої інстанції спосіб захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання відповідача вчинити дії щодо поновлення (включення) запису щодо реєстрації декларації до єдиного реєстру документів , що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів забезпечує ефективне поновлення позивача в правах та узгоджується з вимогами закону.

Аналогічний висновок у подібній справі викладено Верховним Судом у постанові №813/85/16 від 08.10.2020 року.

Щодо наявності у депутата Київської міської ради права на депутатське звернення до Департаменту, колегія суддів звертає увагу на вимоги Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» відповідно до якого депутат має право порушувати перед органами і організаціями, перед відповідними органами, організаціями та їх посадовими особами, а також керівниками правоохоронних та контролюючих органів питання, що зачіпають інтереси виборців, та вимагати їх вирішення; на депутатське звернення, депутатський запит, депутатське запитання.

Із депутатського звернення від 20.09.2018 року вбачається, що депутат Київської міської ради ОСОБА_1 звернувся до Департаменту у зв`язку з численними зверненнями громадян стосовно перевірки законності використання земельної ділянки за кадастровим номером :66:052:0-075, розташованої у м. Києві, вул. Генерала Ватутіна,10-А та будівництва на ній.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2020 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.