Справа № 340/2889/19
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 листопада 2020 року м. Дніпросправа № 340/2889/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Органу місцевого самоврядування Добрянська сільська рада на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року (суддя 1-ї інстанції Брегей Р.І.) у справі №340/2889/19 за позовом ОСОБА_1 до Органу місцевого самоврядування Добрянська сільська рада про визнання протиправними та нечинними нормативно-правових актів,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до Органу місцевого самоврядування Добрянська сільська рада про визнання протиправними та нечинними рішення Добрянської сільської ради від 19 червня 2018 року №137а та від 24 червня 2019 року №178 в частині затвердження на території Добрянської сільської ради розміру ставок земельного податку для земель сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва по коду 01.01 Додатку 2 в розмірі 1%, нормативну грошову оцінку яких проведено на 2019-2020 роки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є власником 4-х земельних ділянок сільськогосподарського призначення загальною площею 15,8629 га, цільове призначення яких - ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Наприкінці липня 2019 року позивач отримав податкове повідомлення-рішення №-1128 від 27.06.2019 року, яким визначено суму податкового зобов`язання за платежем «земельний податок з фізичних осіб код 18010700» за 2019-й рік в сумі 5923,05 грн., що є значно вище суми податку в порівняні з 2018 роком. Підставою такого значного збільшення розміру земельного податку є рішення 17-й сесії Добрянської сільської ради сьомого скликання № 137а від 19.06.2018 року. Позивач вважає, що при прийнятті вищезазначеного рішення порушено норми чинного законодавства щодо порядку прийняття та оприлюднення регуляторних актів органами місцевого самоврядування, тому що проект даного та прийняте на сесії рішення № 137а від 19.06.2018 року в установленому Законом порядку та способом оприлюднений не було, тобто до відома платників податку належним чином не доведено. Разом з цим, рішення Добрянської сільської ради №178 від 24 червня 2019 року, яким затверджений на території Добрянської сільської ради розмір ставок земельного податку для земель сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на 2020 рік також прийняте з порушенням норм чинного законодавства , оскільки оприлюднено не було та відповідно допущено порушення регламенту засідань, на яких означені рішення.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року позов задоволено.

Суд визнав протиправними і нечинними рішення Добрянської сільської ради від 19 червня 2018 року №137а та від 24 червня 2019 року №178 в частині встановлення ставки земельного податку на землі щодо ведення товарного сільськогосподарського виробництва для фізичних осіб упродовж 2019 - 2020 років.

На вказане рішення суду першої інстанції відповідачем подана апеляційна скарга в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована порушенням норм матеріального та процесуального права, а саме оскаржувані позивачем рішення приймались у відповідності до вимог закону, проекти рішень розміщувались на стенді приміщення органу місцевого самоврядування і оприлюднювались у такий же спосіб. Такий спосіб оприлюднення не суперечить чинному законодавству та відповідає п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Відповідач стверджує, що підставою зростання ставки земельного податку є збільшення витрат органу місцевого самоврядування (заробітна плата, ремонт доріг, утримання споруд, що належать на праві власності). Також скаржник зазначив, що в оскаржувному рішенні суду не враховано, що оспорювані рішення Ради оприлюднені на офіційному веб-порталі ДПС України 10.07.2018 року та 08.07.2019 року, а тому позивач та інші платники податків мали реальну можливість дізнатися про цей акт у день його опублікування.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін.

Сторони повідомлені про день та час розгляду справи.

Справа розглядалась із застосуванням режиму відеоконференції.

Позивач, представник позивача приймали участь у розгляді справи, відповідно до положень ст. 195 КАС України.

Позивач та представник позивача підтримали доводи відзиву, у задоволенні апеляційної скарги просили відмовити.

Представник відповідача до суду апеляційної інстанції не з`явився, направи суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач є власником 4-х земельних ділянок сільськогосподарського призначення загальною площею 15,8629 га, які розташовані на території Добрянської сільської ради (а.с.68-73), що підтверджується Державним Актом на право приватної власності на землю площею 4,82 га серія Р2 № 481493, кадастровий номер :02:000:0469, зареєстрованим 25.07.2002 року в Книзі записів державних актів на право власності на землю №457; Державним Актом на право власності на земельну ділянку площею 4,8162 га, серія ЯЛ №558122, кадастровий номер :02:000:0468, зареєстрованим 15.09.2011 року в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 00199; свідоцтвом про право на спадщину за законом від 19.12.2016 року на земельну ділянку площею 1,4116 га, кадастровий номер :02:000:2935, свідоцтвом про право на спадщину за законом від 19 грудня 2016 року на земельну ділянку площею 4,8151 га, кадастровий номер :02:0000467.

Цільове призначення зазначених земельних ділянок - ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Наприкінці липня 2019 року позивач отримав податкове повідомлення-рішення від 27.06.2019 року №62093-5006-1128 з земельного податку з фізичних осіб за 2019 рік на суму 5923,05 грн. (а.с.64).

05 листопада 2019 року податковий орган повідомив, що грошове зобов`язання обчислене відповідно до рішення Добрянської сільської ради від 19 червня 2018 року №137а (а.с.74-75).

Вказаним рішенням відповідач збільшив упродовж 2019 року ставку земельного податку для земель сільськогосподарського призначення, на яких ведеться товарне сільськогосподарське виробництво фізичними особами, до 1% нормативної грошової оцінки землі, а за земельні ділянки за межами населеного пункту, нормативно-грошову оцінку котрих не проведено - 5% (а.с.43-49).

Рішення прийнято на засіданні від 19 червня 2019 року, за яке проголосували 9 депутатів (ніхто не голосував проти та не утримався) (а.с.38-42). Протокол засідання не містить відомостей про результати поіменного голосування та перебігу обговорення проекту рішення.

У протоколі зазначено, що рішення буде оприлюднене шляхом розміщення на інформаційному стенді у приміщені органу місцевого самоврядування.

24 червня 2019 року Добрянська сільська рада прийняла рішення №178, яким встановлено упродовж 2020 року ставку земельного податку для земель сільськогосподарського призначення, на яких ведеться товарне сільськогосподарське виробництво фізичними особами, до 1% нормативної грошової оцінки землі, а за земельні ділянки за межами населеного пункту, нормативно-грошову оцінку котрих не проведено - 5% (а.с.54-60).

Рішення прийнято на засіданні від 24 червня 2019 року (а.с.58-59). Протокол засідання не містить жодних відомостей про результати поіменного голосування та перебігу обговорення проекту рішення, зазначено лише про прийняття рішення, яке відповідає попередньому рішенню з цього питання. У протоколі не зазначено, як буде оприлюднене рішення.

29 липня 2019 року Добрянська сільська рада прийняла рішення №182, яким скасувала рішення №137а від 19 червня 2018 року (а.с.61).

31 липня 2019 року керівник Добрянської сільської ради прийняв розпорядження №30 про зупинення дії рішення від 29 липня 2019 року №182 (а.с.62). З того часу не вносилось на повторний розгляд проект рішення від 29 липня 2019 року №182.

16 жовтня 2019 року керівник відповідача сповістив позивача, що розрахунки та аргументи стосовно збільшення земельного податку доводились ним до відома депутатів в усній формі на засіданнях (а.с.63).

Разом з цим, Добрянська сільська рада сповістила про відсутність офіційного веб-сайту та друкованого засобу масової інформації на її території (а.с.116-120), зазначивши, що проекти рішень, останні та інші повідомлення оприлюднюються на інформаційному стенді приміщення органу місцевого самоврядування.

За повідомленням Головного управління ДПС у Кіровоградській області оскаржені рішення оприлюдненні на офіційному веб-сайті ДПС України 10 липня 2018 року та 08 липня 2019 року (а.с.95).

Позивач не погодившись з рішеннями органу місцевого самоврядування звернувся до суду із зазначеним позовом.

Суд першої інстанції задовольняючи позов дійшов висновку що відповідач не довів до відома населення у порядку, встановленому законом, рішення від 19 червня 2018 року №137а та від 24 червня 2019 року №178. Суд зазначив, що відповідач повинен був опублікувати повідомлення, проект рішення та аналіз регуляторного впливу у засобі масової інформації районного чи обласного значення. Докази розміщення повідомлень, проектів рішень та аналізу на інформаційному стенді власного приміщення відповідач не надав.

Перевірка оскарженого рішення суду першої інстанції здійснюється в межах доводів та вимог апеляційних скарг, як це передбачено статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено питання, які належать до виключної компетенції сільських, селищних та міських рад.

Так, відповідно до пункту 24 частини 1 статті 26 вказаного Закону виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, щодо встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України.

Згідно із частиною 1 статті 59 цього Закону рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Частиною 12 цієї статті передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Згідно із визначенням статті 1 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання; прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Статтями 8 та 9 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" визначено, що стосовно кожного регуляторного акта його розробником готується аналіз регуляторного впливу та проводиться оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій.

Так, статтею 8 цього Закону передбачено, що аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень та пропозицій.

Якщо проект регуляторного акта одночасно містить норми, що регулюють господарські відносини або адміністративні відносини між регуляторними органами чи іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, та норми, що регулюють інші суспільні відносини, а також індивідуально-конкретні приписи, то аналіз регуляторного впливу готується лише щодо норм, які регулюють господарські відносини або адміністративні відносини між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

Методика підготовки аналізу регуляторного впливу для застосування Національним банком України затверджується спільно Кабінетом Міністрів України та Національним банком України, та методика підготовки аналізу регуляторного впливу для застосування іншими розробниками проектів регуляторних актів - Кабінетом Міністрів України. Методика підготовки аналізу регуляторного впливу є обов`язковою для застосування розробниками проектів регуляторних актів.

Аналіз регуляторного впливу підписується розробником проекту регуляторного акта, а в разі якщо розробником проекту є регуляторний орган, інший орган, установа чи організація - керівником цього органу, установи чи організації.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 вказаного Закону. У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта.

Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 вказаного Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити: стислий виклад змісту проекту; поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції; інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 вказаного Закону); інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань; інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

Відповідно до частини 1 статті 36 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений.

Відповідно до частини 2 цієї статті у разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.

Приписами частини 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Як свідчать встановлені обставини справи, проекти спірних рішень не надавались депутатам та не оприлюднювались. Не оприлюднювались і прийняті рішення, у відповідності до норм чинного законодавства.

Судом першої інстанції були допитані у якості свідків депутати ради, які суду надали свідчення про те, що проекти рішень не оприлюднювались, а що стосується рішенням №178, депутати, як їм повідомили, голосували за те, щоб залишити все, як у попередньому.

Таким чином колегія суддів суду першої інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо встановлених судом першої інстанції порушень норм законодавства відповідачем при прийнятті оскаржених рішень.

Стосовно посилання відповідача на норми ст. 12 ПК України, колегія суддів зазначає, що такі не визначають порядок прийняття рішень місцевим органом, а податковий орган не оприлюднює такі рішення, а лише оприлюднює інформацію про розмір та дату встановлених ставок.

Отже, дослідивши встановлені обставини справи, аргументи відповідача, з якими останній пов`язує незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення, в частині задоволених позовних вимог, з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстав для його скасування не існує.

Керуючись ст.ст. 315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Органу місцевого самоврядування Добрянська сільська рада - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року у справі №340/2889/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає оскарженню крім випадків передбачених ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 24 листопада 2020року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя Н.П. Баранник

суддя А.А. Щербак