Справа № 640/14475/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року м. Київ № 640/14475/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г., при секретарі судового засідання Шуст Н.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролог Інвестмент"

до Антимонопольного комітету України

третя особа Міністерство оборони України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

за участю представників сторін:

від позивача - Лесик Богдан Богданович

від відповідача -Зубенко Марина Олександрівна

від третьої особи -не з`явився, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Пролог Інвестмент" до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45, ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.05.2020 р. №10328-р/пк-пз;

- зобов`язати Антимонопольний комітет України повторно розглянути скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролог Інвестмент" від 17.05.2020 р. № UA-2020-05-08-003735-b.c6, з урахуванням висновків, викладених у судовому рішенні.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач не перевірив наявність порушень в рішеннях і діях замовника, тому прийшов до хибного і необґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Ухвалою суду від 03 липня 2020 року відкрито провадження у справі.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що за результатами розгляду скарги позивача не було встановлено порушення прав останнього, повязаних із участю в процедурі закупівлі, тому були відсутні підстави для задоволення скарги.

Третя особа - Міністерство оборони України надало свої пояснення відносно предмету спору, відповідно до яких вважає позов необґрунтованим, зазначає, що ані у позивача, ані у відповідача немає технічних можливостей щодо подальшого проведення процедури закупівлі, а тому рішення Антимонопольного комітету України є законним і обгурунтованим.

В судовому засіданні 17.11.2020 року проголошена вступна та резолютивна частина рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивачем через електронну систему закупівель до відповідача була подана скарга від 17.05.2020 № UA-2020-05-08-003735-b щодо порушення Міністерством оборони України порядку проведення процедури закупівлі за предметом - "ДК 021:2015: 39312200-4 - Обладнання для їдалень", оголошення про проведення якої було оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2020-05-08-003735-b.

Рішенням Колегії від 20.05.2020 № 9846-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду.

Листом від 20.05.2020 № 20-29/03-6609-пз (на сайті https://prozorro.gov.ua) колегією було запропоновано Замовнику надати пояснення по суті скарги

Міністерство оборони України, шляхом розміщення на веб-порталі Уповноваженого органу листа від 35.2020 № 286/2/3650 було надано пояснення по суті скарги.

За результатами розгляду скарги, відповідачем було прийнято рішення від 26.05.2020 року №10328-р/пк-пз про відмову у задоволенні скарги позивача.

Незгода позивача із прийнятим рішенням, зумовила його звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Відповідно до частини дев`ятої статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" особливості здійснення закупівель, визначених цим Законом, для гарантованого забезпечення потреб оборони (крім товарів, робіт і послуг, що підлягають закупівлі відповідно до угод у порядку, визначеному пунктом 6 частини п`ятої цієї статті) Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення воєнного чи надзвичайного стану встановлюються окремим законом.

Частиною першою статті 2 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" (далі - Закон для гарантованих потреб) визначено, що він застосовується Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами, які здійснюють закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення воєнного чи надзвичайного стану, якщо вартість товарів і послуг дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт -1,5 мільйона гривень.

У відповідності до частини першої статті 10 Закону для гарантованих потреб оборони скарги, що стосуються технічних, кількісних та якісних характеристик предмета закупівлі та/або кваліфікаційних критеріїв до учасників відбору, прийнятих рішень, а також дій та/або бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення періоду, установленого для подання цінових пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення відбору, але не пізніш як за два робочі дні до закінчення встановленого замовником періоду подання цінових пропозицій.

Частиною п`ятою статті 18 Закону визначено, що скарга повинна містити таку інформацію, зокрема, підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

У поданій Антимонопольному комітету України скарзі позивач зазначав, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.05.2020 у справі №640/9221/20, яке набрало законної сили, Замовника було зобов`язано поновити іншу, аналогічну переговорну процедуру закупівлі Обладнання закладів громадського харчування (39310000-8) (Котел (казан) електричний стравоварний), ідентифікатор закупівлі UA-2020-03-30-003214-b, і провести переговори з ТОВ "Пролог Інвестмент".

Однак, 08.05.2020 року була оголошена інша переговорна процедура закупівлі "Обладнання для закладів громадського харчування (39310000-8) (Котел (казан) електричний стравоварний), ідентифікатор закупівлі UA-2020-05-08-003735-b".

Позивач вважав, що процедура, оголошена Замовником 30.03.2020 та процедура, оголошена 08.05.2020 року, є ідентичними за всіма своїми ознаками, дублюють одна одну.

На думку позивача, одночасне проведення двох ідентичних закупівель (оголошеної 30.03.2020 та оголошеної 08.05.2020) може призвести до подвоєння обсягу товару, запланованого до придбання Замовником у 2020 році згідно з річним планом закупівель, а відтак і до можливого подвійного витрачання коштів державного бюджету, що є неприпустимим.

Суд, проаналізувавши наявні матеріали справи, не погоджується із такими твердженнями позивача, оскільки вони не відповідають дійсності з огляду на наступне.

Вибір постачальників здійснюється у відповідності до Закону України "Про публічні закупівлі" та Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони".

Відповідно до п.п. 25 ст 1 Закону публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до преамбули Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" Закон визначає особливості здійснення процедур закупівлі товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення воєнного чи надзвичайного стану.

Відповідно до п.п 9 ст. 1 Закону про особливості учасник відбору - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа (резидент або нерезидент), яка подала в електронному вигляді цінову пропозицію для участі у відборі, оголошеному замовником. Підпунктом 10 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що цінова пропозиція - пропозиція учасника щодо предмета закупівлі, що подається для участі в аукціоні та підтверджує його згоду взяти участь у процедурі закупівлі на умовах, встановлених замовником.

Таким чином, предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

Так, відповідно до пункту 1 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 17.03.2016 № 454, який встановлює спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону, предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 (21) і 32 (34) частини першої статті 1 Закону та на основі національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, за показником четвертої цифри основного словника із зазначенням у дужках конкретної назви товару чи послуги. Отже, замовник визначає предмет закупівлі самостійно з дотриманням вимог Закону та Порядку.

Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» рішення про проведення процедури закупівлі, предмет закупівлі, вимоги та умови проведення є виключним правом Замовника, тобто Міністерства оборони України.

Замовник здійснює процедуру закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель (ч. 2 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі».

Як зазначає третя особа, в процедурі № UA-2020-05-08-003735-b, Замовником, з метою закупівлі якісного обладнання було переглянуто вимоги та встановлено нові вимоги до документів, що надаються на підтвердження технічних та якісних характеристик до предмету закупівлі, які містяться в пункті 12.3 Оголошення про проведення відбору учасників, зокрема:

- сканований оригінал/копію сертифікату відповідності, виданий акредитованим органом з оцінки відповідності, який буде чинний на кінцеву дату подання цінових пропозицій або більш пізню дату. Разом з сертифікатом відповідності необхідно було надати сканований витяг з нормативної документації в частині технічних характеристик товару, який пропонується до постачання, відповідає технічним вимогам замовника та на який виданий сертифікат відповідності;

- сканований(-і) оригінал(-и)/копію(-ї) експлуатаційного(-их) документу(-ів), який(-і) містить(-ять) інформацію, яка підтверджує, що запропонований товар відповідає технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам Замовника (наприклад: формуляр та/або паспорт або інший документ).

Крім того, очікувана вартість предмета закупівлі за переговорною процедурою UA-2020-03-30-003214-b, що була поновлена на виконання рішення суду, становила 49 246 205, 00 грн., натомість очікувана вартість процедури закупівлі UA -2020-05-08-003735-b становить 46 309 891, 00 грн.

Таким чином, умови проведення процедури, призначеної 30.03.2020 відрізняються від умов процедури від 08.05.2020 року.

Крім того, суд відзначає, що на виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.05.2020 року по справі №640/9221/20, Міністерством оборони України, рішенням тендерного комітету від 15.06.2020р., було поновлено процедуру закупівлі та призначено переговори з позивачем за процедурою закупівлі № UA-2020-03-30-003214-b.

16.06.2020 було проведено переговори, що оформлені протоколом переговорів № 75/142/12 від 16.06.2020, у якому зазначено, що учаснику необхідно завантажити документи, які згідно умов Оголошення мали бути завантажені в електронній системі до кінцевого терміну подання цінових пропозицій та завантажити цінову пропозицію за результатами проведення переговорів і встановлено час для усунення недоліків до 15.40. 17.06.2020.

Відтак, третьою особою було фактично виконано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.05.2020 року та поновлено переговорну процедуру закупівлі, що позивачем не заперечується. А тому висновки відповідача за результатами розгляду скарги в цій частині є законними та обгрнутованими.

Проте, позивач вважає, що відмовою у задоволенні скарги за результатами її розгляду, відповідач порушив його майнові права на повернення суми коштів у розмірі 85 000,00 грн, сплачених за подання такої скарги.

Суд не погоджується із такими висновками позивача з огляду на фактичні обставини справи.

Так, відповідно до пунктів 12, 13 постанови Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 р. №292 «Про встановлення плати за подання скарги та затвердження порядку здійснення плати за подання скарги до органу оскарження через електронну систему закупівель та її повернення суб`єкту оскарження» у випадку відмови в задоволенні скарги плата за подання скарги перераховується до державного бюджету, а у випадку задоволення чи часткового задоволення скарги плата повертається суб`єкту оскарження.

Позивач вважає, що у разі належного розгляду скарги Антимонопольним Комітетом України у відповідності до вимог чинного законодавства, останній мав би встановити очевидні порушення в процедурі закупівлі № UA-2020-05-08-003735-b, залишити скаргу без розгляду або задовольнити її та повернути кошти, сплачені за подання скарги. Вказані твердження були підтримані представником позивача у судовому засіданні 17.11.2020 року.

Суд звертає увагу, що підстави для залишення скарги без розгляду передбачені ч.12 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме, орган оскарження залишає скаргу без розгляду в разі якщо:

1) суб`єкт оскарження подає скаргу щодо того самого порушення, у тій самій процедурі закупівлі та з тих самих підстав, що вже були предметом розгляду органу оскарження і щодо яких органом оскарження було прийнято відповідне рішення;

2) скарга не відповідає вимогам частин другої - п`ятої та дев`ятої цієї статті;

3) замовником відповідно до цього Закону усунено порушення, зазначені в скарзі;

4) до дня подання скарги замовником прийнято рішення про відміну тендеру чи визнання його таким, що не відбувся, відміну переговорної процедури закупівлі, крім випадку оскарження будь-якого з цих рішень.

Отже, аналіз наведених норм Закону свідчить про те, що при розгляді скарги позивача була відсутні підстави для залишення скарги без розгляд, в зв`язку із чим, доводи позивача в цій частині суд вважає необґрунтованими.

Відтак, суд приходить до висновку, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.05.2020 р. №10328-р/пк-пз прийнято відповідачем обґрунтовано, з урахуванням всіх обставин та доводів скарги, в межах наданих законодавством повноважень, тому скасуванню не підлягає.

В зв`язу із відмовою у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.05.2020 р. №10328-р/пк-пз, вимога про зобов`язання Антимонопольного комітету України повторно розглянути скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролог Інвестмент" від 17.05.2020 р. № UA-2020-05-08-003735-b.c6, яка має похідний характер, задоволенню також не підлягає.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оцінивши докази, наявні в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, керуючись ст. 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 132, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролог Інвестмент" (03187, м. Київ, пр. Глушкова, 9-Г, офіс 236, 0) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Повний текст рішення складено і підписано 24 листопада 2020 року

Суддя Н.Г. Вєкуа