Справа № 380/2363/20
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2020-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 380/2363/20 пров. № А/857/11887/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Кухтея Р.В.,

Онишкевича Т.В.,

секретаря судового засідання Чопко Ю.Т.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Мричко Н.І.) про залишення позову без розгляду, постановлену у підготовчому засіданні в м.Львові о 14 год. 32 хв. 03 вересня 2020 року, повний текст ухвали складено 08 вересня 2020 року, у справі №380/2363/20 за позовом Керівника Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області до Виконавчого комітету Трускавецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю «Нові технології Девелопмент» про визнання протиправним і скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

23.03.2020 Керівник Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області звернувся в суд з позовом до Виконавчого комітету Трускавецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю «Нові технології Девелопмент» (далі Товариство), просив визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 від 06.12.2018 «Про присвоєння адреси об`єктам нерухомості по АДРЕСА_1 ».

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2020 року позов залишено без розгляду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, як суб`єкт владних повноважень, повинен звернутись до адміністративного суду у тримісячний строк з дня виникнення підстав, що дають йому право на пред`явлення визначених законом вимог. Суд першої інстанції зазначив, що про оскаржуване рішення позивач у справі дізнався 15.11.2019, та дійшов висновку, що позивач звернувся до суду з пропуском встановленого частиною 2 статті 122 КАС України строку звернення до суду, при цьому не навів обставин, які об`єктивно перешкоджали зверненню до суду у встановлені процесуальним законом строки та не залежали від його волі.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Дрогобицька місцева прокуратура Львівської області подала апеляційну скаргу, просить скасувати ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2020 року та скерувати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що про прийняття оскаржуваного рішення з порушенням вимог чинного законодавства прокурор дізнався лише після детального вивчення Положення про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці, яке надійшло на адресу місцевої прокуратури 13.02.2020.

Товариство подало відзив на апеляційну скаргу, вказавши, що рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 прийняте 06.12.2018 та одразу розміщене на офіційному веб-сайті виконавчого комітету. Положення про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці, затверджене рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради №200 від 21.11.2013, також розміщено на офіційному веб-сайті Трускавецької міської ради, а тому у прокурора не було жодних перешкод для доступу до змісту зазначених актів.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, вказавши, що позивачем без поважних причин пропущено строк на звернення до адміністративного суду із позовом. Зазначає, що Положення про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці є актом органу місцевого самоврядування нормативно-правового характеру, який у встановленому порядку офіційно оприлюднений та розміщений на офіційному сайті.

Враховуючи положення статей 229 та 230 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, секретарем забезпечено ведення протоколу судового засідання.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що ухвала суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради №260 від 06.12.2018 «Про присвоєння адреси об`єктам нерухомості по АДРЕСА_1 » присвоєно адресу об`єкту нерухомого майна, нежитловій будівлі загальною площею 447,5 кв.м. на вул. С.Бандери, 31-А у м.Трускавці.

Вважаючи, що вказане рішення прийнято з порушенням вимог Положення про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці, Керівник Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави звернувся із позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до частини 3 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу (частина 4 статті 53 КАС України).

У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (частина 5 статті 53 КАС України).

Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно з частиною 4 статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, законодавцем регламентовано тримісячний строк звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд. Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовної діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Водночас, поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно всім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

При цьому, у випадках звернення до суду суб`єкта владних повноважень (прокурора) відлік строку для звернення до суду КАС України пов`язує з виникненням підстав, що надають йому право на таке звернення.

Так, у межах спірних правовідносин прокурором оскаржено рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 від 06.12.2018 «Про присвоєння адреси об`єктам нерухомості по АДРЕСА_1 », яке опубліковано на офіційній веб-сторінці Трускавецької міської ради.

У позовній заяві зазначено, що встановлений статтею 122 КАС України тримісячний строк звернення до суду Дрогобицькою місцевою прокуратурою Львівської області пропущено, однак враховуючи, що прокурор дізнався про вказані обставини безпосередньо з листа органу місцевого самоврядування №18/29-267/3 від 07.02.2020, який надійшов на запит прокуратури 13.02.2020, що, на переконання прокурора, є поважними та необхідними підставами для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

При цьому, зазначено, що у ході досудового розслідування №0000497 встановлено, що рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 від 06.12.2018 присвоєно адресу об`єкту нерухомого майна, нежитловій будівлі загальною площею 447,5 кв.м. на АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що 07.11.2019 Дрогобицька місцева прокуратура Львівської області зверталась із запитом в порядку ст.36, 93 КПК України до міського голови м.Трускавця щодо надання на адресу прокуратури, в тому числі на електронну, належним чином завірених копій рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 від 06.12.2018, а також документів, які стали підставою для прийняття вказаного рішення. Запит скеровано за підписом прокурора у кримінальному провадженні прокурора Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури.

Листом від 13.11.2019 Виконавчим комітетом Трускавецької міської ради за підписом міського голови надано інформацію на вказаний запит, зокрема, копію рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 260 від 06.12.2018, в якому зазначено, що таке прийнято керуючись Положенням про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці, затвердженого рішенням рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради №200 від 21.11.2013.

Вказаний лист отримано Дрогобицькою місцевою прокуратурою Львівської області 15.11.2019.

Таким чином, на переконання суду апеляційної інстанції, станом на листопад 2019 позивач знав про оскаржуване рішення відповідача та підстави прийняття такого, і саме отримання листа із долученою копією оскаржуваного рішення № 260 від 06.12.2018 є підставою, що давала суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Разом з тим, 05.02.2020 Дрогобицька місцева прокуратура Львівської області зверталась із запитом в порядку ст.36, 93 КПК України до міського голови м.Трускавця щодо надання на адресу прокуратури, в тому числі на електронну, копії (сканкопії) Положення про порядок присвоєння адрес об`єктам нерухомості у місті Трускавці та рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради №200 від 21.11.2013, яким затверджено вказане Положення. Запит скеровано за підписом прокурора у кримінальному провадженні прокурора Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури.

Сканкопію таких документів направлено на адресу Дрогобицька місцева прокуратура Львівської області супровідним листом від 07.02.2020 та отримано 13.02.2020.

При цьому, скаржник не наводить обставин за яких у період з 15.11.2019 по 05.02.2020 не звертався до міського голови м.Трускавця щодо отримання копій вказаних документів та/чи обставин, за яких не міг ознайомитись з такими на офіційному сайті Трускавецької міської ради.

В свою чергу, суд апеляційної інстанції зазначає, що право прокурора на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, зокрема, строком звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, що установлений чинним процесуальним законодавством.

У Рекомендації Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27 травня 2003 року № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені й ефективні органи.

Консультативна рада європейських прокурорів (далі - КРЄП), створена Комітетом міністрів Ради Європи 13 липня 2005 року, у Висновку № 3 (2008) «Про роль прокуратури за межами сфери кримінального права» наголосила, що держави, у яких прокурорські служби виконують функції за межами сфери кримінального права, мають забезпечувати реалізацію цих функцій згідно з такими, зокрема, принципами: діючи за межами сфери кримінального права, прокурори мають користуватися тими ж правами й обов`язками, що й будь-яка інша сторона, і не повинні мати привілейоване становище у ході судових проваджень (рівність сторін); обов`язок прокурорів обґрунтовувати свої дії та розкривати ці причини особам або інститутам, задіяним або зацікавленим у справі, має бути встановлений законом.

Згідно з пунктом 2 Рекомендації CM/Rec (2012)11 щодо ролі державних прокурорів за межами системи кримінального судочинства, прийнятої Комітетом міністрів Ради Європи 19 вересня 2012 року, обов`язками та повноваженнями прокурора за межами системи кримінального провадження є представництво загальних та громадських інтересів, захист прав людини та основоположних свобод, а також підтримка верховенства права. При цьому обов`язки та повноваження прокурорів за межами кримінального судочинства мають завжди встановлюватися та чітко визначатися у законодавстві (пункт 3 цієї Рекомендації).

З огляду на вищенаведене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий розгляд його справи судом.

При цьому, Європейський суд з прав людини, практика якого в силу приписів частини 2 статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» застосовується судами разом з Конвенцією як джерело права, у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Підсумовуючи вказане, враховуючи, що позивач, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками звернення до адміністративного суду, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України, суд апеляційної інстанції вважає вірними висновки суду першої інстанції, що позивач звернувся із позовом до суду поза межами строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, не навівши обставин, які об`єктивно перешкоджали зверненню до суду у встановлені процесуальним законом строки та не залежали від волі позивача.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції правомірно залишено без розгляду позовну заяву, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 230, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області залишити без задоволення, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2020 року про залишення позову без розгляду у справі №380/2363/20 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді Р. В. Кухтей
Т. В. Онишкевич
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 26.11.2020 згідно з ч.3 ст.321 КАС України