Справа № 120/4378/20-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

24 листопада 2020 р. Справа № 120/4378/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського Олександра Ванадійовича, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідач). За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо обчислення розміру грошового забезпечення ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 ) для перерахунку пенсії з 01.01.2018, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2018;

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо відмови позивачу у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , за нормами чинними станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі Постанова №704), та наказу Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018 року, а саме-надбавки за особливості проходження військової служби, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень та премії, обчислених виходячи з вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.03.2018 з врахуванням посадового окладу, окладу за військовим званням, обчислених виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2018, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення перерахунку пенсії позивача з 01.01.2018;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , за нормами чинними станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням положень Постанови №704, та наказу Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018, а саме: надбавки за особливості проходження військової служби, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень та премії, обчислених виходячи з вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії позивача.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 є вдовою пенсіонера Міністерства оборони України ОСОБА_2 . З 08.06.2018 позивачу була призначена пенсія по втраті годувальника в розмірі 30% від грошового забезпечення чоловіка ( ОСОБА_2 ). На виконання вимог законодавства, відповідачем складено довідку станом на 01.03.2018 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , що враховується для перерахунку пенсії, проте, як зазначає сторона позивача, до грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій включено лише посадовий оклад, оклад за військовим званням та надбавка за вислугу років. Не погоджуючись із такими діями відповідача ОСОБА_1 26.06.2020 звернулася до відповідача із заявою про видачу довідки про розмір грошового забезпечення її покійного чоловіка для перерахунку пенсії по втраті годувальника, оскільки рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18, яке набрало законної сили 05.03.2019 визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі- Постанова №103) та зміни до пункту 5 і Додатку 2 "Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 13.02.2008 №45 (далі Порядок №45). Однак листом від 02.06.2020 ІНФОРМАЦІЯ_2 було відмовлено позивачу у виготовленні та направлені до пенсійного органу нової довідки.

Окрім того, представник позивача зазначає, що при проведенні розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням ОСОБА_2 слід виходити із розрахункової величини 50% розміру мінімальної заробітної плати, яка є більш вигідною для позивача, адже, на думку останньої, Урядом не випадково у примітках до Додатку 1 та Додатку 14 застосовано словесну конструкцію "але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року".

З огляду на зазначене, відмову ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії по втраті годувальника із зазначенням ряду показників, позивач вважає протиправною та необґрунтованою.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

За правилами ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Ухвалою від 31.08.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків останньої.

22.09.2020 на виконання ухвали від 31.08.2020 до суду було подано заяву про усунення недоліків до якої було додано квитанцію про сплату судового збору на суму 840,80 грн.

23.09.2020 представником позивача було подано заяву до якої було додано копії засвідчених належним чином документів для екземпляру позову для відповідача.

Ухвалою суду від 25.09.2020 відкрито провадження у справі та призначено останню до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Крім того, встановлені сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.

09.10.2020 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що він заперечує проти позовних вимог та вважає, що в задоволенні позову необхідно відмовити повністю. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що до розміру грошового забезпечення колишніх військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_2 враховувались три складових: оклад за посадою, оклад за військовим званням, відсоткова надбавка за вислугу років. Представник відповідача вказує, що врахування будь-яких інших складових грошового забезпечення не передбачено як вимогами нормативно-правових актів так і встановленим зразком довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій (Додаток № 2 до Порядку №45). Як вказує представник відповідача, системний аналіз норм Порядку № 45 дає підстави для висновку, що підготовці та поданню довідки про розмір грошового забезпечення передує система юридичних фактів і лише при їх настанні виникає обов`язок уповноваженого органу оформити відповідну довідку. Отже, підготовка та подання довідки про розмір грошового забезпечення є завершальним (п`ятим) етапом процедури доведення до відома органів ПФУ інформації про наявність підстав для прийняття рішення про проведення перерахунку пенсії.

Окрім того, у відзиві зазначається, що посилання позивача на те, що з 2019 року як вихідний показник для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням повинна братися мінімальна заробітна плата, а не розмір прожиткового мінімуму, є помилковим, оскільки, нормою п. 4 Постанови №704 чітко визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру саме прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

З 01.01.2007 ОСОБА_2 перебував на обліку в Головного управлінні Пенсійного фонду України у Вінницькій області та отримував пенсію по інвалідності.

ОСОБА_1 є вдовою майора ОСОБА_2 , якій з 08.06.2018 було призначено пенсію у зв`язку з втратою годувальника втраті годувальника згідно з Законом України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон №2262-ХІІ) в розмірі 30% від грошового забезпечення покійного чоловіка ОСОБА_2 .

На виконання Постанови № 103 відповідачем складено та направлено до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницької області довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, яка містила наступні складові грошового забезпечення:

- посадовий оклад 4650,00 грн.,

- оклад за військовим званням 1340,00 грн.,

- надбавка за вислугу років 50% 2995,00 грн.,

- всього 8985,00 грн.

Як вказує представник позивача, у зазначеній довідці складові грошового забезпечення вирахувані з урахуванням мінімального прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018, в той час як, на думку останньої, до уваги мала б братись мінімальна заробітна плата, встановлене законом на 01.01.2018. Тобто довідка про розмір грошового забезпечення повинна містити наступні данні:

- посадовий оклад 4900,00 грн.,

- оклад за військовим званням 1414,74 грн.

26.06.2020 позивач як особа, що отримує пенсію у зв`язку з втратою годувальника звернулась до відповідача із заявою, в якій просила підготувати та надати у встановленому порядку до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 .

У відповідь на вказану заяву листом від 02.06.2020 № 120/1637 відповідач зазначив, що згідно з пунктами 2, 3 Порядку №45, тільки після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та надходження списків від Головного управління Пенсійного фонду України обласні військові комісаріати готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій. Окрім того, відповідач зазначив, що Постановою № 1088 визначено, що виплата пенсій, призначених згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" до 01.03.2018 та перерахованих з 01.01.2018 з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служб, що визначені станом на 01.03.2018 відповідно до Постанови № 704, здійснюється з 01.01.2020 з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018. Щодо порядку розрахунку розмірів окладів за посадою та за військовим званням у листі роз`яснюється, що Постановою № 103 було внесено зміни в Постанову № 704, зокрема пункт 4 було викладено в такій редакції: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14".

Вважаючи, що відповідач протиправно відмовив у наданні оновлених довідок про розмір грошового забезпечення, позивач звернулась до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.

Відповідно до ст. 22 Конституції України права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними. Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Статтею 58 Конституції України визначено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно з приписами статті 10 Закону № 1058-ІV особі, яка має одночасно право на різні види пенсії (за віком, по інвалідності, у зв`язку з втратою годувальника), призначається один із цих видів пенсії за її вибором.

Законом України від 20.12.1991 № 2011-XII "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі Закон № 2011-XII ) визначені основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлено єдину систему їх соціального захисту, гарантовано військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та врегульовано відносини у цій галузі.

Частиною 1 статті 9 Закону №2011-ХІІ встановлено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (ч. 1 ст. 15 Закону № 2011-XII).

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону №2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Водночас, на реалізацію ч. 4 ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Так, п. 1 вказаного Порядку передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Водночас, п. 1 Постанови №704 затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови №704 установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

При цьому, у примітці 1 до Додатку 1 вказаної постанови зазначено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Подібне за змістом правове регулювання містить й примітка 1 до Додатку 14 Постанови №704.

Відтак, аналіз наведених вище приписів Постанови №704 свідчить про те, що розрахунки проводяться шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт, що визначений Додатком 1 або Додатком 14.

Судом встановлено, що чоловік позивача на момент звільнення перебував на посаді "пропагандист політичного відділу бригади ракетних катерів" та мав військове звання "майор".

Судом встановлено, що посада ОСОБА_2 відповідає тарифному розряду 21, а тарифний коефіцієнт, який відповідає цьому розряду відповідно до Додатку 1 до Постанови №704 становить 2,64.

Додатком 14 до Постанови № 704 визначено, що для військового звання "майор" відповідає тарифний коефіцієнт 0,76.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений на 1 січня календарного року, складав 1762,00 грн. згідно зі статтею 8 цього ж Закону розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня становив 3723,00 грн.

Так, 50 % від мінімальної заробітної плати 3723,00 грн. складає 1861,50 грн., а отже при визначенні посадового окладу позивача неможливо застосувати прожитковий мінімум для працездатних осіб, оскільки він є меншим від мінімально можливого множника - величини п`ятдесяти відсотків мінімальної заробітної плати. Саме тому, розрахунковою величиною, яка повинна застосовуватися для визначення посадового окладу позивача є 50 % розміру заробітної плати, а саме 1861,50 грн., а не прожитковий мінімум як помилково вважав відповідач.

Відтак, у разі проведення розрахунку, передбаченого п. 4 Постанови №704, виходячи із розрахункової величини 50 % розміру мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також враховуючи примітки до Додатків 1, 14 вищезазначеної Постанови, то можливо дійти висновку, що:

- посадовий оклад ОСОБА_2 з урахуванням приписів примітки становив би 4910,00 грн. (1861,5 х 2,64), а не 4650,00 грн. як зазначено у довідці, що сформована відповідачем;

- оклад за військовим званням становив би 1410,00 грн. (1861,50 х 0,76), а не 1340,00 грн. як зазначено у довідці;

- процентна надбавка за вислугу років 50% становила би 3160,00 грн. ((4910+1410,00)х 50% ;

- всього 9480,00 грн.

Здійснюючи зазначені обрахунки, судом враховувались також положення примітки 1 до Додатку 1 Постанови № 704, відповідно до якої у разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень.

Таким чином, при проведенні розрахунку посадового окладу та окладу за військовим званням позивача слід виходити із розрахункової величини 50 % розміру мінімальної заробітної плати, адже урядом у примітках до Додатку 1 та Додатку 14 застосовано словесну конструкцію "але не менше 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року".

Такі ж висновки містяться і у постановах Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2019 у справі № 640/20875/18; Третього апеляційного адміністративного суду від 11.07.2019 у справі № 160/9039/18; Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.07.2020 у справі № 120/1390/20-а, від 09.11.2020 у справі № 240/4379/20.

Отже, відповідачем при складанні довідки про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку його пенсії було порушено норми Постанови № 704, що призвело до неправильного визначення відповідної грошової суми.

За наведених обставин, позовна вимога щодо визнання протиправними дій відповідача щодо обчислення розміру грошового забезпечення ОСОБА_2 щодо перерахунку пенсії з 01.01.2018, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2018 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними. Водночас, згідно п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок вимоги про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та вимоги про зобов`язання вчинення ним певних дій. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої. Адже внаслідок визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними, можливим є зобов`язання до вчинення певних дій.

За таких обставин, позовна вимога зобов`язального характеру підлягає задоволенню як похідна, шляхом зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.03.2018 з врахуванням посадового окладу, окладу за військовим званням, обчислених виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2018, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дії Вінницького ОВК щодо відмови позивачу у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , за нормами чинними станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням ряду відомостей, суд зазначає таке.

Згідно зі частиною 2 статті 9 Закону № 2011-XII до складу грошового забезпечення входять:

- посадовий оклад, оклад за військовим званням;

- щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);

- одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону (частина 3 статті 9 Закону № 2011-ХІІ).

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону № 2011-XII, пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону від 09.04.1992 № 2262-ХІІ.

Статтею 43 Закону № 2262-XII передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процитована норма статті 43 Закону міститься в розділі V "Обчислення пенсії", тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій. При цьому під обчисленням слід розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру складових грошового забезпечення. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 826/3858/18.

За змістом частин 1, 2, 4 статті 63 Закону № 2262-ХІІперерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, статтею 63 Закону № 2262-XII делеговано Кабінету Міністрів України право встановлювати умови, порядок та розміри пенсійних виплат при перерахунку пенсії військовослужбовців, які фінансуються за рахунок коштів Державного бюджету України, у зв`язку зі зміною грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, що узгоджується з функціями Уряду України, визначеними в пунктах 2, 3 статті 116 Конституції України.

Порядок проведення перерахунку пенсій встановлено постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Порядок № 45)

Пунктом 1 Порядку № 45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Абзацом першим пункту 5 Порядку № 45 у редакції Постанови № 103 встановлено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому у Додатку 2 до Порядку № 45 міститься форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку Постановою № 103 було викладено в новій редакції, у якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, в адміністративній справі № 826/3858/18 визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45.

Відповідно до ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Згідно з ч. 1 ст. 325 КАС України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Таким чином, у відповідності до ч. 2 ст. 265 КАС України п. 1, 2 Постанови № 103 та зміни до п. 5 і Додатку 2 Порядку № 45 втратили чинність з 05.03.2019.

Тому, з 05.03.2019, тобто з дня набрання законної сили рішенням суду у справі № 826/3858/18, діє редакція п. 5 та Додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до внесення вищезазначених змін.

Водночас алгоритм дій, який повинні вчинити, зокрема ГУ ПФУ та відповідач у зв`язку із втратою чинності положеннями п. 1, 2 Постанови № 103 та змін до п. 5 і Додатку 2 Порядку № 45 не змінився.

Так, на час звернення позивача до відповідача з заявою про видачу оновленої довідки про розміри його грошового забезпечення пункт 3 Порядку № 45 передбачав, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної у списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням ПФУ.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені зі служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Тобто на відповідача покладено функції зі складання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно з Додатком 1 до Порядку № 45.

Відповідно до Положення про військові комісаріати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.06.2013 № 389, військові комісаріати забезпечують згідно із законодавством соціальний і правовий захист ветеранів військової служби (пенсіонерів) та забезпечують оформлення та подання документів органам Пенсійного фонду України для призначення (перерахунку) пенсій особам, звільненим з військової служби.

Тобто, на відповідача покладено функції по складанню довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно із додатком 1 до Порядку № 45.

Велика Палата Верховного Суду по справі № 160/8324/19 зазначає, що питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону № 2262-XII, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону № 2262-XII, затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1 (далі - Порядок № 3-1).

Відповідно до п. 24 Порядку № 3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі ст. 63 Закону № 2262-XII уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії.

Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток № 5).

Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган Пенсійного фонду України.

30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Зокрема, Постановою № 704 установлено такі додаткові види грошового забезпечення:

- надбавка за особливості проходження служби в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, порядок та умови виплати якої визначається керівниками державних органів залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою (абзац четвертий підпункту 1 пункту 5 Постанови № 704);

- надбавка за службу в умовах режимних обмежень військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу (пункт 6 Постанови № 704).

При цьому, підпунктом 2 пункту 5 Постанови № 704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Здійснивши системний аналіз зазначених вище норм чинного законодавства України, суд зазначає наступне.

З 05.03.2019 - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі № 826/3858/18 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-XII, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, оскільки з цієї дати позивач має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою № 704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-XII та статті 9 Закону № 2011-XII.

До того ж, рішення судів першої та апеляційної інстанцій у справі № 826/3858/18 залишено без змін постановою Верховного Суду від 12.11.2019, в якій суд касаційної інстанції серед іншого вказав на те, що до повноважень Кабінету Міністрів України не входить зміна структури грошового забезпечення, а приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій, саме розмір якого, а не складові, можуть змінюватись Кабінетом Міністрів України.

Разом з цим, до моменту отримання належної довідки від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

При цьому, відповідно до пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-XII.

Згідно із ч. 2 та 3 статті 51 Закону № 2262-XII перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Аналіз наведених судом вище правових норм свідчить про те, що підставою для перерахунку пенсії є рішення Кабінету Міністрів України, а саме Постанова № 704. При цьому, процедура перерахунку пенсії регулюється Порядком № 45, який є чинним.

Водночас, визнання судом протиправними та нечинними пунктів 1, 2 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і Додатку 2 Порядку № 45 не зумовлює необхідності повторного повідомлення Пенсійного фонду України, як про виникнення підстав для перерахунку пенсії, так і повторного подання відповідних списків до уповноважених органів. Адже підстава перерахунку пенсії - Постанова № 704 з ухваленням рішення суду у справі № 826/3858/18, не змінилася. Відповідно списки осіб, пенсії яких потребують перерахунку, також не змінилися.

Отже, з урахуванням змін (збільшення у зв`язку із прийняттям Постанови № 704) грошового забезпечення відповідних категорій посад військовослужбовців та введенням для зазначених категорій осіб нових додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) і премій у розмірах, встановлених законодавством, визнання нечинними пунктів 1, 2 Постанови № 103, суд вважає, що позивач на підставі статей 43, 51, 63 Закону №2262-XII та пункту 5 Порядку № 45 набув право на перерахунок пенсії в частині цих додаткових видів грошового забезпечення.

Крім того, після втрати чинності з 05.03.2019 вищезазначених норм Постанови № 103, які обмежували складові грошового забезпечення, що враховуються при перерахунку пенсії, Вінницький ОВК зобов`язаний реалізувати у повній мірі положення ст. 63 Закону від 09.04.1992 № 2262-XII та включити до довідки про розміри грошового забезпечення позивача, які враховуються при перерахунку пенсії, передбаченні Постановою № 704 розміри додаткових видів грошового забезпечення, які первинно не були включенні через встановлені Постановою № 103 обмеження.

Відповідно до частин першої та другої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями статті 9 Конституції України та статей 17, частини 5 статті 19 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань (далі - ЄСПЛ) щодо застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, обираючи спосіб відновлення порушеного права позивача, суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права статтею 1 Першого протоколу до Конвенції, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Враховуючи викладене, суд вважає, що дії відповідача щодо відмови позивачеві у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 є протиправними, а тому відповідача належить зобов`язати підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням положень Постанови №704, та "Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам", затвердженого наказом Міністерства оборони України від 07.06.2018 №260, а саме: надбавки за особливості проходження військової служби, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень та премії, обчислених виходячи з вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії позивача.

Наведені висновки суду відповідають висновкам Верховного Суду, викладеним у рішенні від 17.12.2019 за результатами розгляду зразкової справи №160/8324/19.

Вказане рішення набрало законної сили, оскільки залишене без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020 (провадження № 11-20заі20).

Відповідно до частини 5статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною третьою статті 291 КАС України передбачено, що при ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи.

Суд зауважує, що із запровадженням інституту зразкової справи суди першої та апеляційної інстанції зобов`язані при розгляді типових справ враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи.

Завдяки врахуванню правових позицій Верховного Суду у зразкових та типових справах створюється єдність судової практики, яка найкращим чином відповідає вимогам передбачуваності, верховенству права й ефективному захисту прав людини.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28.10.1999 у справі "Брумереску проти Румунії" (Judgment in the case of Brumarescu v. Romania), принцип правової визначеності є одним із фундаментальних аспектів верховенства права. Для того, щоб судове тлумачення відповідало вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно, щоб судові рішення були розумно передбачуваними. Єдність судової практики є запорукою довіри громадян до судової влади, якщо суди у одних і тих самих правовідносини застосовуватимуть одні і ті самі норми законодавства, не інтерпретуючи їх на власний розсуд. Завдяки забезпеченню єдності судової практики реалізується конституційний принцип рівності всіх громадян перед законом і судом, гарантуватиметься стабільність правопорядку, об`єктивність та прогнозованість правосуддя.

Відповідно до положень ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 1681,60 грн., отже, понесені витрати підлягають стягненню на користь останньої за рахунок бюджетних асигнувань Вінницького обласного військового комісаріату.

Керуючись статтями 73 - 77, 90, 94, 139, 241, 243, 245, 246, 250 КАС України, -

ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо обчислення розміру грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії з 01.01.2018, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2018.

Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 , станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" та "Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам" затвердженого наказом Міністерства оборони України від 07.06.2018 №260, а саме: надбавки за особливості проходження військової служби, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень та премії, обчислених виходячи з вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Зобов`язати Вінницький обласний військовий комісаріат підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.03.2018 з врахуванням посадового окладу, окладу за військовим званням, обчислених виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2018, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення перерахунку пенсії позивача з 01.01.2018.

Зобов`язати Вінницький обласний військовий комісаріат підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 05.03.2019, з врахуванням посадового, окладу за військовим званням, обчислених з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2019, надбавки за вислугу років, обчисленої у відсотках від вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням положень Постанови №704, та "Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам", затвердженого наказом Міністерства оборони України від 07.06.2018 №260, а саме: надбавки за особливості проходження військової служби, надбавки за роботу в умовах режимних обмежень та премії, обчислених виходячи з вищезазначених розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Вінницького обласного військового комісаріату сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1681,60 грн. (одна тисяча шістсот вісімдесят одна гривня шістдесят копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
Вінницький обласний військовий комісаріат (21036, м. Вінниця, вул. Данила Галицького, 31, )

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович