Справа № 400/1749/19
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2020-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

26 листопада 2020 року

Київ

справа №400/1749/19

адміністративне провадження №К/9901/3891/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року (суддя: Малих О.В.) та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року (судді Танасогло Т.М., Димерлій О.О., Єщенко О.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" (далі - позивач ТОВ "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" ) звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі - відповідач) про визнання протиправною бездіяльності щодо відмови у скасуванні заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв»; зобов`язання скасувати заходи реагування у виді зупинення роботи об`єкта та поновити роботу ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Обґрунтовуючи свої вимоги ТОВ "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" зазначило, що підприємством усунуто всі порушення, що стали підставою для застосування до нього заходів реагування, у зв`язку з чим відповідачем протиправно відмовлено у скасуванні таких заходів реагування застосованих судом, за результатом розгляду справи № 814/2322/16 на підставі постанови Миколаївського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області щодо відмови в скасуванні заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області скасувати заходи реагування у виді зупинення роботи об`єкта та поновити роботу ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Задовольняючи позов суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний адміністративний суд виходив з того, що скасування заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» належить до компетенції Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, а тому посилання відповідача на те, що це питання є виключною компетенцією суду суперечить положенням чинного законодавства.

Суди вказували, що відповідно до частини 12 статті 183-2 КАС України (у редакції до 15 грудня 2017 року) передбачалось право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами.

Проте, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким КАС України викладено в новій редакції. Зокрема, нова редакція Кодексу не визначає особливості розгляду справ за позовом органу державного нагляду (контролю) про застосування заходів реагування до суб`єкта господарської діяльності, а також процедуру скасування таких вжитих заходів.

При цьому зазначили, що частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З урахуванням того, що відповідні норми попередньої редакції КАС України щодо порядку розгляду заяв про скасування заходів реагування стосовно державного нагляду (контролю) були виключені без впровадження аналогічної процедури, то питання скасування таких заходів повинно відбуватися за процедурою, встановленою абз. 2 частини 5 статті 4 Закону України № 877-V.

За висновками судів попередніх інстанцій, зазначена процедура передбачає право органу державного нагляду самостійно скасовувати заходи реагування після підтвердження усунення встановлених судом порушень. У разі відмови органу державного нагляду (контролю) скасувати заходи реагування самостійно, відповідач не позбавлений права звернутися до суду з позовною заявою.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позову.

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що суди у рішеннях не обґрунтували на підставі яких доказів та норм права, дійшли висновку, що орган державного нагляду має право самостійно скасовувати заходи реагування винесені у рішенні суду, після підтвердження усунення встановлених судом порушень.

Скаржник вказував, що до внесення змін Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року № 2147-УІІІ статтею 183-2 КАС України був передбачений порядок скасування заходу реагування саме судом, оскільки ним він і був застосований.

Скаржник наполягає, що зараз існує прогалина в праві з питання регулювання порядку скасування заходів реагування на порушення законодавства, виявлені органами нагляду і контролю.

На переконання скаржника з боку відповідача відсутня протиправна бездіяльність щодо відмови в скасуванні заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв», оскільки частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V встановлено, що відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення від суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Позиція інших учасників справи

Відзиву на касаційну скаргу не надходило.

Рух касаційної скарги

За результатом автоматизованого розподілу справи між суддями справу передано для розгляду колегії суддів у складі: Загороднюк А.Г. (суддя-доповідач), Єресько Л.О., Соколов В.М.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 лютого 2020 року відкрито касаційне провадження за скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 25 травня 2020 року справу призначено до розгляду.

Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи

У період з 10 жовтня 2016 року по 25 жовтня 2016 року посадовими особами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області здійснено планову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної і безпеки суб`єктом господарювання ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв». За результатами проведеного заходу складено акт перевірки від 25 жовтня 2016 року № 38, в якому зафіксовано факт виявлених порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної і безпеки, їх детальний опис з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

З урахуванням особливої небезпеки ряду виявлених порушень, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області 08 листопада 2016 року звернулось до суду з позовом про застосування заходів реагування на підставі статті183-2 КАС України (у редакції до 15 грудня 2017 року).

Постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року у справі № 814/2322/16 застосовано до ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» заходи реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення роботи об`єкта, розташованого за адресою: Миколаївська область, Вітовський район, с. Горохівка, вул. Залізнична, 5.

23 квітня 2019 року позивач звернувся до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області із заявою про скасування заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Листом від 22 травня 2019 року № 01-2765/09 відповідач повідомив, що відповідно до статті 67 Кодексу цивільного захисту України, п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом від 21 вересня 2017 року № 507 розгляд та прийняття рішення щодо факту скасування заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» не належить до компетенції Головного управління.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови у скасуванні заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв», підприємство звернулося до суду з цим позовом.

Релевантні джерела права й акти їх застосування.

Згідно з статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 12 статті 183-2 КАС України (в редакції що діяла до 15 грудня 2017 року) передбачалось право подати до суду заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів, яким КАС України викладено в новій редакції. Зокрема, нова редакція Кодексу не визначає особливості розгляду справ за позовом органу державного нагляду (контролю) про застосування заходів реагування до суб`єкта господарської діяльності, а також процедуру скасування таких вжитих заходів.

За частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи

Предметом оскарження у цій справі є протиправна бездіяльність щодо відмови у скасуванні заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Як свідчать матеріали справи, листом відповідач повідомив підприємство про неможливість прийняти рішення про скасування заходу реагування стосовно ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв», оскільки прийняття такого рішення не належить до сфери компетенції Головного управління.

Аналіз вищенаведених правових норм діє підстави для висновку, що законодавець передбачив можливість відновлення роботи підприємств, з моменту отримання органом контролю доказів усунення всіх встановлених судом перешкод, що стали підставою зупинення роботи.

Як свідчать матеріали справи, відповідач відмовив підприємству у розгляді заяви про скасування заходів реагування, застосованих судом, зазначивши, що розгляд та прийняття рішень щодо факту скасування заходу реагування стосовно ТОВ «Приріста - Рісайклінг - Миколаїв» не належить до компетенції Головного управління та згідно діючого судочинства є виключною повноваженнями гілки судової влади.

Отже, висновки судів про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень з розгляду заяви про скасування заходів реагування, застосованих судом ґрунтуються на вірно встановлених обставинах справи, яким надана належна оцінка, оскільки відповідачем, в даному випадку належним чином не виконане покладене завдання щодо відновлення виробництва на підставі частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V.

Тому посилання скаржника на відсутність протиправної бездіяльності з боку суб`єкта владних повноважень є необґрунтоване, оскільки констатація факту невиконання відновлення виробництва та направлення позивача для вирішення даного питання до суду є достатнім і переконливим свідченням того, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області допустило протиправну бездіяльність та самоусунулося від виконання своїх повноважень.

Таким чином, перевіряючи доводи касаційної скарги в цій частині, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувані судові рішення в цій частині відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

Разом з тим, рішення судів попередніх інстанцій в частині зобов`язання Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області скасувати заходи реагування у виді зупинення роботи об`єкта та поновити роботу ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» є помилковими та підлягають скасуванню, з огляду на наступне.

Метою запровадження судового контролю за зупиненням виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання є гарантування їх прав та запобігання свавіллю з боку контролюючих органів. Судовий порядок застосування цих заходів є способом превентивного контролю за обмеженнями прав суб`єктів господарювання.

Відповідно до абз.2 частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення від цього суб`єкта про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Законом не передбачено, що відновлення виробництва відбувається в судовому порядку. Це зумовлене тим, що припинення обмежень прав не потребує судового контролю.

Враховуючи, що відповідні норми попередньої редакції КАС України щодо порядку розгляду заяв про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) були виключені без впровадження аналогічної процедури, то питання скасування таких заходів повинно відбуватися за процедурою, встановленою абз.2 частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Зазначена процедура передбачає право органу державного нагляду самостійно скасовувати заходи реагування після підтвердження усунення встановлених судом порушень. У разі відмови органу державного нагляду (контролю) скасувати заходи реагування самостійно, відповідач не позбавлений права звернутися до суду з позовною заявою.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 807/2248/16.

Комплексний аналіз наведених положень законодавства в контексті встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи дає підстави для висновку, що у даному випадку законодавець не наділив суд правом підміняти функції органу державного нагляду (контролю) та приймати рішення про скасування заходів реагування та поновлення роботи ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв».

Таким чином, доводи касаційної скарги в цій частині спростовують висновки суду першої та апеляційної інстанцій та приймаються Верховним Судом в якості належних.

Обираючи спосіб захисту порушеного права, слід врахувати положень статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Разом з тим, вирішуючи спір колегія суддів враховує позицію Верховного Суду, яка сформована у постановах від 13 лютого 2018 року у справі № 361/7567/15-а, від 07 березня 2018 року у справі № 569/15527/16-а, від 20 березня 2018 року у справа № 461/2579/17, від 20 березня 2018 року у справі № 820/4554/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 569/16681/16-а та від 12 квітня 2018 року справа № 826/8803/15 відповідно до якої, дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними); відповідно до завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями визначеними статтею; завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади; принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно - дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право, тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності; перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі адміністративного судочинства; адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу.

Зважаючи на природу та підстави даного спору, а також оскільки адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу, яким у даному випадку є Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, ВС дійшов висновку про зобов`язання відповідача розглянути заяву позивача щодо відновлення роботи об`єкта, розташованого за адресою: Миколаївська область, Вітовський район, с. Горохівка, вул. Залізнична, 5, зупиненого за постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року у справі № 814/2322/16, з моменту отримання органом державного нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частиною 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини 1 статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

Частиною 3 цієї статті встановлено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Таким чином, зважаючи на приписи статей 350, 351 КАС України, касаційну скаргу необхідно задовольнити частково, оскаржувані судові рішення в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області скасувати заходи реагування у виді зупинення роботи об`єкта та поновити роботу ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» скасувати і прийняти нову постанову в цій частині, якою зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" щодо відновлення роботи об`єкта, розташованого за адресою: Миколаївська область, Вітовський район, с. Горохівка, вул. Залізнична, 5, зупиненого за постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року у справі № 814/2322/16, з моменту отримання органом державного нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

В іншій частині рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року залишити без змін.

Судові витрати

З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 351, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області задовольнити частково.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області скасувати заходи реагування у виді зупинення роботи об`єкта та поновити роботу ТОВ «Пріста-Рісайклінг-Миколаїв» скасувати.

У скасованій частині прийняти нову постанову, якою зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріста-Рісайклінг-Миколаїв" щодо відновлення роботи об`єкта, розташованого за адресою: Миколаївська область, Вітовський район, с. Горохівка, вул. Залізнична, 5, зупиненого за постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року у справі № 814/2322/16, з моменту отримання органом державного нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

В іншій частині рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Загороднюк

судді Л.О.Єресько

В.М. Соколов