Справа № 160/15322/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 листопада 2020 року Справа № 160/15322/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., перевіривши у місті Дніпрі матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу, -

встановив:

1. 19.11.2020 засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов направлений 17.11.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу від 11.05.2019 № Ф-173-25/61У.

2. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

3. Суддею встановлено, що адміністративний позов не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

4. Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

(1) щодо ціни позову

5. Пунктом 3 частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

6. Оскільки позивачем оскаржується вимога про сплату боргу (недоїмки), вимога про скасування якої є вимогою майнового характеру, позивачу належить зазначити ціну позову.

(2) щодо надання та засвідчення доказів

7. Згідно із пунктом 8 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

8. Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

9. Відповідно до статті 79 КАС України:

- позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви;

- якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу;

- докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

10. Таким чином, КАС України встановлює строки подання доказів, а саме, докази мають бути подані разом із позовною заявою, в іншому випадку - якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк.

11. За правилами статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

12. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

13. Надані суду докази повинні відповідати вимогам статей 94 та 99 КАС України.

14. У додатках до отриманої судом позовної заяви вказано копії: запиту про отримання вимоги про сплату боргу та докази його надсилання, вимоги про сплату боргу від 11.05.2019 № Ф-173-25/61У та документів підтверджуючих її отримання, трудової книжки, квитанцію про сплату судового збору, проте під час розкриття коверта, який надійшов від ОСОБА_1 , виявлено відсутність таких додатків, про що складено акт від 19.11.2020 № 1325, а надані до позову копії документів, зокрема паспорту та ідентифікаційного номеру, не засвідчені належним чином

(3) щодо строку звернення до суду

15. Відповідно до пункту 1.1. статті 1 ПК України Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

16. Згідно з пунктом 1.3. статті 1 ПК України цей Кодекс не регулює питання, зокрема, погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

17. Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

18. Відтак, при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», строк звернення до адміністративного суду тривалістю 1095 днів не застосовується.

19. Отже, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 ПК України не застосовується

20. Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 31.01.2019 у справі № 802/983/18-а), від 17.07.2019 у справі № 0740/1050/18, від 08.08.2019 у справі № 480/106/19, від 12.02.2020 у справі № 480/1192/19.

21. Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку врегульовані Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі Закон № 2464-VI).

22. Відповідно до частини першої статті 25 Закону № 2464-VI рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

23. Частиною четвертою статті 25 Закону № 2464-VI встановлено, зокрема:

- податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату;

- вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом;

- платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею;

- у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку;

- скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Не підлягають оскарженню зобов`язання зі сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником

- податковий орган, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 20 календарних днів з дня отримання скарги на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Керівник (його заступник або уповноважена особа) податкового органу може прийняти рішення про подовження строку розгляду скарги платника єдиного внеску понад встановлений строк, але не більше 60 календарних днів, та письмово повідомити про це платника єдиного внеску до закінчення 20-денного строку. Якщо вмотивоване рішення за скаргою платнику єдиного внеску не надсилається протягом 20-денного строку або протягом строку, подовженого за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) податкового органу, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску з дня, наступного за останнім днем закінчення строків;

- у разі якщо згоди з податковим органом не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного податкового органу або оскаржити вимогу до податкового органу вищого рівня чи в судовому порядку.

24. Оскаржувана у цій справі вимога про сплату боргу (недоїмки) прийнята Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області 11.05.2019.

25. Адміністративний позов направлений засобами поштового зв`язку 17.11.2020 та отриманий судом 19.11.2020.

26. Доказів оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.05.2019 № Ф-173-25/61У в адміністративному порядку суду не надано.

27. При цьому, позивач не зазначає коли саме дізнався про оскаржену вимогу, при цьому зазначає про її отримання, однак доказів на підтвердження зазначених обставин суду не надано.

28. Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого строку, відповідного клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними із підтверджуючими доказами позивачем при поданні позовної заяви не надано.

29. Згідно частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

30. Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

31. Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 КАС України, в частині першої якої зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

32. За таких обставин, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

33. Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суд, -

ухвалив:

34. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу залишити без руху.

35. Надати строк для усунення недоліків позовної заяви, який складає 10 (календарних) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

36. Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання:

1) належним чином оформленого адміністративного позову з урахуванням вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

- із зазначенням ціни позову;

- надання копій виправленого позову відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі;

2) пояснень із підтверджуючими доказами щодо дати, коли позивач дізнався про порушення його прав, та у разі пропуску десятиденного строку звернення до суду із цим позовом: шляхом надання клопотання про поновлення строків звернення до суду із відповідним обґрунтуванням причин пропущення таких строків та наданням підтверджуючих документів за наявності;

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів на обґрунтування позовних вимог.

37. Копію ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.

38. Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунені у зазначений строк, позовна заява буде повернута позивачеві.

39. Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та не може бути оскаржена.

Суддя І.О. Верба