Справа № 640/14747/20
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 листопада 2020 року м. Київ № 640/14747/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку прощеного позовного провадження клопотання представника Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та залучення третіх осіб в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «АЛІНТРЕЙД»
до1) Головного управління Державної податкової служби у м. Києві 2) Державної податкової служби України
провизнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії
У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛІНТРЕЙД» (далі по тексту - позивач, ТОВ «АЛІНТРЕЙД») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі по тексту - відповідач 1, ГУ ДПС у м. Києві) та Державної податкової служби України (далі по тексту - відповідач 2, ДПС України), в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Державної податкової служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації, зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні видані ТОВ «АЛІНТРЕЙД».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Від відповідача 10 листопада 2020 року (вх.№169596/20) надійшло клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб - ТОВ «МОТТО РЕНТАЛ», ТОВ «ПЕТРОЛГАЗ ТОРГ», ТОВ «ЛАРСЕН ЛТД», ТОВ «ЛАКІ ПЄТРОЛ», ТОВ «ОІЛ-ХОЛДІНГ», ТОВ «ЛЕНВІК», ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ», яке обґрунтовано тим, що прийняття рішення у даній справі вплине на їх права на віднесення сум ПДВ, сплачених за результатами проведення господарських операцій із позивачем до податкового кредиту.

Розглянувши матеріали справи та подане представником відповідача клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частиною п`ятою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суд звертає увагу відповідача на те, що предметом розгляду даної справи є акти індивідуальної дії, які мають безпосередній вплив на права та інтереси позивача, з огляду на що приходить до висновку про необґрунтованість клопотання відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача.

Крім того, 10 листопада 2020 року разом із відзивом на позов відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке обґрунтоване необхідністю детального аналізу та висвітлення тверджень позивача для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення.

Вирішуючи питання про наявність підстав для задоволення клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

У взаємозв`язку з наведеними правилами, суд вважає за доречне також звернути увагу на певні висновки ЄСПЛ в аспекті доводів заявника. Так, у п. 44 Рішенні ЄСПЛ від 13.03.2018 у справі «Mirovni Inљtitut v. Slovenia» зазначено, що внутрішнє законодавство не завжди вимагає провести слухання в Адміністративному суді. Винятковий характер обставин, що можуть бути підставами для відмови в усному розгляді великою мірою залежить від характеру проблеми, що вирішується компетентним національним судом, а не від частоти виникнення таких ситуацій (Miller v. Sweden (Міллер проти Швеції), § 29; Martinie v. France (Мартіньє проти Франції), § 41). Суд також постановив, що відмова у розгляді може бути обґрунтованою у справах, що стосуються лише правових питань обмеженого характеру (Allan Jacobsson v. Sweden (No. 2) (Аллан Якобсон проти Швеції), §§ 48-49; Valovб and Others v. Slovakia (Валова та інші проти Словакії), §§ 65-68) або які не несуть певної складності (Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії) (dйc.); Speil v. Austria (Шпайль проти Австрії) (dйc.)).

У даному випадку відповідач не навів жодних обґрунтувань щодо необхідності розгляду справи у судовому засіданні з викликом учасників справи.

Водночас суд звертає увагу, що розгляд справи у спрощеному позовному провадженні жодним чином не обмежує відповідача у виконанні його обов`язку, визначеного частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, враховуючи вищевикладене у сукупності, а також беручи до уваги предмет і підстави позову, характер спірних відносин, склад учасників справи та обсяг поданих матеріалів, а також положення статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 49, 241, 248, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню ДПС у м. Києві в задоволенні клопотання про залучення до участі у справі №640/14747/20 третіх осіб - ТОВ «МОТТО РЕНТАЛ», ТОВ «ПЕТРОЛГАЗ ТОРГ», ТОВ «ЛАРСЕН ЛТД», ТОВ «ЛАКІ ПЄТРОЛ», ТОВ «ОІЛ-ХОЛДІНГ», ТОВ «ЛЕНВІК», ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ».

Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В. Аблов