Справа № 385/1310/17
Суддя: Ханас М. М.
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/1310/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2020 року

Гайворонський районний суд в Кіровоградській області в складі:

головуючого судді - Ханас М.М. з участю секретаря судового засідання Шевченко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гайвороні, в режимі відеоконференції справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного інспектора у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьмені Ірини Вікторівни та Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

19.09.2017 року ОСОБА_1 звернулася до Гайворонського районного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом до Державного інспектора у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьмені І.В., в якому просила скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12.09.2017 року. Адміністративний позов мотивовано тим, що постановою у справі про адміністративне правопорушення № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12 вересня 2017 року позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. З вказаною постановою позивач не згідна з огляду на те, що Акт обстеження земельної ділянки № 242-ДК/360/АО/10/01/17 та Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом земельної ділянки складені із порушенням Інструкції з оформлення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель матеріалів про адміністративне правопорушення. Дані акти складені без її відома і у її відсутності, при їх складенні заміри земельної ділянки не здійснювалися. Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без її належного повідомлення про день, час та місце розгляду справи. Повідомлення про день, час та місце розгляду справи вона завчасно не отримала, що стверджується даними матеріалів справи.

18.10 2017 року Гайворонським районним судом Кіровоградської області позов задоволено та скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12 вересня 2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП, та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 5.12.2017 року постанову Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2017 року залишено без змін, а апеляційну скаргу ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області - без задоволення.

Не погодившись з рішенням Гайворонського районного суду та Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду, Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області подало касаційну скаргу, в якій просило скасувати повністю постанову Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 18.10.2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017 року по справі 385/1310/17 та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 14.09.2020 року задоволено частково касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області та постанову Гайворонського районного суду від 18.10.2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Гайворонського районного суду Кіровоградської області. 13.10.2020 року суддею Гайворонського районного суду прийняти до свого провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного інспектора у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьмені Ірини Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12.09.2017 року та на виконання ухвали Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 14.09.2020 року залучено співвідповідачем у справі Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Згідно ч.3 ст. 268 КУпАП, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Справа призначалася до розгляду на 28.10.2020 року, 11.11.2020 року та 23.11.2020 року.

Позивач належним чином повідомлялася про день, час та місце розгляду справи.

23.11.2020 року на електронну адресу суду надійшло клопотання від представника позивача - адвоката Мелєзгінова Ю.В. про перенесення розгляду справи та забезпечення проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

Частиною 8 ст. 18 КАС України передбачено, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з ч. 7 ст. 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Клопотання адвокатат Мелєзгінова Ю.В. було направлено на електронну пошту суду, яке не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до згаданих норм КАС України та ч.1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.

Відсутність електронного цифрового підпису на електронному документі свідчить, що такий документ не підписаний у визначений законом спосіб.

Оскільки надіслане клопотання, яке складене й відправлене без накладення електронного цифрового підпису, у суду відсутня і можливість ідентифікувати автора та його підпису відповідно.

З огляду на викладене суд відповідно не приймає до уваги згадане клопотання.

Викликаний належним чином в судове засідання відповідач Державний інспектор у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьменя І.В. не з`явився, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, який був викликаний у судове засідання належним чином, до суду не з`явився, за клопотання відповідача у справі було призначено відеоконференцію, між тим, така через неявку представника відповідача у визначений суд не була проведена, що не перешкоджає розгляду справи по суті. Між тим, у відзиві на позовну заяву, поданому до суду 19.11.2020 року, представник відповідача просить в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Вказує на необґрунтованість та безпідставність позовних вимог позивача. Наголошує, що під час здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використання та охороною земель усіх категорій та форм власності, родючості грунтів шляхом проведення перевірки стосовно земельної ділянки, розташованої на території Долинівської сільської ради Гайворонського району, кадастровий номер :02:000:9004, було здійснено виїзд та обстеження земельної ділянки площею 10,0016 га та в результаті обстеження було виявлено, що земельна ділянка оброблена та використовується ОСОБА_1 за відсутності зареєстрованого права користування, що є незаконним.

Вказує, що при складанні протоколу ОСОБА_1 було роз`яснено її права і обов`язки у відповідності до ст. 268 КУпАП, від підпису остання відмовилася в пристуності свідків, про що зроблено відмітку. ОСОБА_1 було повідомлено про час та місце розгляду справи, проте на розгляд справи така не з`явилася, заяви чи клопотання не подавала.

Згідно ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши обставини справи, вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне.

За приписами ст. 2. Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» одним з основних завдань державного контролю за використанням та охороною земель є забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України.

Відповідно до частин першої та другої статті 5 Закону України від 19.06.2003 № 963-IV «Про державний контроль за використанням та охороною земель» (далі - Закон №963-IV) державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Державний контроль за дотриманням вимог законодавства України про охорону земель здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, належать, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю (підпункт «а» пункту 1 частини першої статті 6 Закону № 963-IV).

Статтею 10 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» врегульовано, що до повноважень державних інспекторів у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та дотримання вимог законодавства України про охорону земель належить право в тому числі викликати громадян, у тому числі посадових осіб, для одержання від них усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з порушенням земельного законодавства України.

Згідно із статтею 53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) самовільне зайняття земельної ділянки тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двадцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із статтею 242-1 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема статтею 53-1 цього Кодексу.

Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право Головний державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища та його заступники, старші державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя та їх заступники, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Чорного і Азовського морів та їх заступники, старші державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій.

Пунктом 7-1 частини другої статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів. Крім того, протоколи про адміністративні правопорушення має право складати громадський інспектор сільського господарства (статті 52 - 53-1, 53-3, 53-4).

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 53-1 КУпАП державні інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 910-р функцій і повноваження Державної інспекції сільського господарства, із здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів, що припиняються покладаються на Державну службу з питань геодезії, картографії та кадастру.

Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15, визначено, що Держгеокадастр здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

Відповідно до положення про Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру №308 від 17.11.2016 р. Головне управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 242-1 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 47 - 50, 52 - 53-1.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

При цьому, зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення підтверджує те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не призначений ним інспектор.

Вказані висновки викладені в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17.

Відповідно до вимог ст. 52 КАС України (у редакції, яка діяла на час подання позову) визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

З огляду на викладене, суд за результатами розгляду справи вважає, що в частині задоволення позову ОСОБА_1 до Державного інспектора у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьмені Ірини Вікторівни слід відмовити з огляду на те, що він є неналежним відповідачем у справі.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, то в тій частині позовні вимоги є підставними та підлягають задоволенню з огляду на наступне.

01 вересня 2017 року державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог земельного законодавства України про охорону земель у Гайворонському, Голованівському, Благовіщенському районах Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Кузьменя І.В. складено акт обстеження земельної ділянки № 242-ДК/360/АО/10/01/-17.

Крім того, 04 вересня 2017 року державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог земельного законодавства України про охорону земель у Гайворонському, Голованівському, Благовіщенському районах Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Кузьменя І.В. складено припис № 242-ДК/0043Пр/03/01/-17 та протокол про адміністративне правопорушення № 242-ДК/0111П/07/01/-17, яким встановлено факт самовільного зайняття земельної ділянки площею 10,0016га. ріллі із земель сільськогосподарського призначення, що перебувають у запасі на території Долинівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що є порушенням ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України та статті 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель.

Державний інспектор у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьменя І.В., виносячи 04.09.2017 року вищезгаданий припис ОСОБА_1 , зобов`язала останню в тридцяти денний термін усунути порушення вимог земельного законодавства шляхом повернення самовільно зайнятої земельної ділянки. Між тим, як вбачається з даного припису у розділі відмітки про вручення (надсилання) припису відсутній підпис отримувача припису, тобто з таким приписом ОСОБА_1 ознайомлена не була.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 242-ДК/0111П/07/01/-17 від 4 вересня 2017 року вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення визначено на 12 вересня 2017 року, о 08.30 год., між тим, зі змістом протоколу, а також про час та місце розгляду справи ОСОБА_1 не повідомлена, у розділі підпис особи підпис ОСОБА_1 відсутній. Разом з тим, такий протокол не містить і записів про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підписати протокол про адміністративне правопорушення, що свідчить про відсутність її під час складання протоколу.

Водночас, матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи.

12 вересня 2017 року державним інспектором Кузьменя І.В. винесено постанову № 242-ДК/0117По/08/01/-17 про накладення адміністративного стягнення, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, такі вимоги закону на час розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача дотримані державним інспектором не були. Останній не повідомив позивача належним чином про час і місце розгляду справи про адміністратвине правопорушення, позбавивши останню тим самим особистої участі у розгляді справи та можливості скористатися при цьому передбаченими ст. 268 КУпАП правами і в тому числі правом отримання правової допомоги.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що позивача не було належним чином повідомлено про місце та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, внаслідок чого розгляд справи відбувся у її відсутності, що позбавило позивача права бути присутнім під час розгляду справи, подати свої пояснення по суті вчиненого правопорушення, а також відповідні докази.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно із ст. 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає, зокрема, рішення про: 1) залишення постанови без зміни, а скарги без задоволення; 2) скасування постанови і надсилання справи на новий розгляд; 3) скасування постанови і закриття справи; 4) зміну заходу стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З вищенаведеної норми права вбачається вичерпний перелік повноважень суду за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. При цьому вказана процесуальна норма права є спеціальною по відношенню до ст. 245 КАС України.

Ураховуючи заявлені позовні вимоги та вищевказані приписи ч.3 ст. 286 КАС України, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід задовольнити частково, скасувати постанову № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12 вересня 2017 року та надіслати справу на новий розгляд Головному управлінню Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Керуючись ст. ст. 6, 10, 90, 241-246, 268, 286 КАС України, суд

ухвалив :

адміністративний позов задовольнити частково.

Постанову державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, головного спеціаліста відділу у Гайворонському, Голованівському, Благовіщенському районах Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Кузьмені Ірини Вікторівни № 242-ДК/0117По/08/01-17 від 12 вересня 2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП, направити на новий розгляд Головному управлінню Держгеокадастру у Кіровоградській області.

В частині вимог ОСОБА_1 до Державного інспектора у сфері Державного контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель у Гайворонському районі Кузьмені Ірини Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Третього апеляційного адміністративного суду через Гайворонський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М. М. Ханас

Дата документа 23.11.2020