Справа № 120/7070/20-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

27 листопада 2020 р. Справа № 120/7070/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного нотаріусу Вінницького міського нотаріального округу Лавренова І.А., Приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка Володимира Борисовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни про визнання дій протиправними

в с т а н о в и в :

23.11.2020 року до Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою, у якій зазначив, що при розгляді Вінницьким міським судом справи №127/33671/19 йому стало відомо, що вчиняючи нотаріальні дії приватними нотаріусами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 незаконно посвідчено протоколи засідання спостережної ради Кредитної спілки "Злагоди" №2 - н та №3 - н за підписом однієї особи голови спостережної ради ОСОБА_4 . Також вказав, що приватним нотаріусом ОСОБА_5 посвідчено протокол позачергових загальних зборів членів КС "Злагоди" від 28.12.2015 року за відсутності підписів.

Позивач вказує, що зазначені документи склали зміст реєстраційної справи, за якою 05.02.2019 року державним реєстратором Стрижавської селищної ради здійснено реєстраційну дію щодо ОСОБА_6 як керівника та підписанта юридичної особи КС "Злагоди", чим, він вважає, підтверджується використання незаконно посвідчених документів для незаконної державної реєстрації неналежної особи та вчинення кримінально карних дій.

На переконання позивача, вказаними діями відповідачів спотворено юридичну вірогідність правочинів зазначених протоколів, які насправді не мали місце і є підробленими, чим утиснуті права позивача, як члена даної спілки.

Враховуючи вищевикладене, просив зазначені дії відповідачів визнати протиправними.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи немає підстав для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що наявні підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з огляду на таке.

Пунктами 1, 2 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна із сторін здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна із сторін є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

За приписами п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

В даному випадку суд звертає увагу, що публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхньої посадової або службової особи, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язані з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких дій є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Проаналізувавши доводи позивача викладені у позовній заяві, суд зазначає, що фактичною підставою звернення до суду стали протиправні, на думку позивача, дії відповідачів щодо посвідчення протоколів КС "Злагоди", на підставі яких, державним реєстратором Стрижавської селищної ради здійснено реєстраційну дію щодо ОСОБА_6 як керівника та підписанта юридичної особи КС "Злагоди".

При цьому, ОСОБА_1 звернувся до суду як член Кредитної спілки "Злагода" та вказує, що "... діями відповідачів спотворено юридичну вірогідність правочинів зазначених протоколів, які насправді не мали місце і є підробленими, чим утиснуті права позивача, як члена даної спілки, оскільки праве доказом усунення від участі в управління діяльністю і порушення норм ст.ст. 2, 11 Закону "Про кредитні спілки" та потребує судового захисту.".

З наведеного можна зробити висновок, що цей позов поданий на поновлення прав позивача, як члена Кредитної спілки "Злагода", тобто пов`язаний із цивільним правом.

На підтвердження такого висновку суд додатково звертає увагу і на те, що між позивачем і відповідачами жодних інших відносин, окрім як вирішення правомірності посвідчення протоколів КС "Злагода" наразі не існує.

Разом з тим, суд зауважує, що згідно положень ч. 1 ст. 1 Закону України «Про кредитні спілки», кредитна спілка - це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільно процесуального кодексу України, справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства, розглядаються у порядку цивільного судочинства.

Таким чином, відносини, про які йдеться у позовній заяві та які існують між сторонами спору, носять цивільно-правовий характер та не відповідають ознакам публічно-правового спору, а отже не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що за своїм правовим статусом нотаріус не перебуває на публічній службі та не є посадовою особою органів влади.

Разом з тим, нотаріус може вчиняти дії, які мають публічно-правовий характер, а саме: державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також державну реєстрацію обтяжень рухомого майна.

В даному випадку, приватні нотаріуси при посвідчені протоколів КС "Злагода" не є суб`єктом владних повноважень, оскільки такі дії не свідчать про здійснення ними публічно-владних управлінських функцій.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

За приписами ч. 2, 6 ст. 171 КАС України про відмову у відкритті провадження у справі суддя постановляє ухвалу не пізніше п`яти днів з дня надходження позовної заяви.

У разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що виходячи з приватно-правового характеру даного спору, такий спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства місцевим судом загальної юрисдикції.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження в даній справі.

Керуючись ст.ст. 19, 170, 171, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріусу Вінницького міського нотаріального округу Лавренова І.А., Приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка Володимира Борисовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаєвої Наталії Михайлівни про визнання дій протиправними.

Роз`яснити позивачу, що даний спір підпадає під юрисдикцію місцевого загального суду та має розглядатись за правилами цивільного судочинства.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами повернути особі, яка подала позовну заяву.

Повторне звернення до адміністративного суду з тією самою позовною заявою не допускається.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Дончик Віталій Володимирович