Справа № 640/18870/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Домобудівний комбінат-7» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.05.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Домобудівний комбінат-7» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, у якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.06.2019 № та податкове повідомлення-рішення від 03.09.2019 № про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.05.2020 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції належно не встановлено обставини справи та не спростовано доводи контролюючого органу, що призвело до прийняття неправомірного та безпідставного рішення у справі.

Представник апелянта в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити. Представник позивача просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі п. п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п. 75, в порядку п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку TOB «ДБК-7» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних підприємством, за результатами якої складено акт № 4453/26-15-12-07-20/38526328 від 24.05.2019 (акт від 24.05.2019).

Перевіркою встановлено порушення TOB «ДБК-7» граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних:

-№ 10 від 14.12.2018, зареєстрована 24.04.2019 із затримкою у 114 днів;

-№ 11 від 14.12.2018, зареєстрована 02.05.2019 із затримкою у 122 дні;

-№ 20 від 07.12.2018, зареєстрована 02.05.2019 із затримкою у 122 дні.

За результатами розгляду заперечення позивача від 11.06.2019 на згаданий акт, рішенням від 21.06.2019 висновки акту від 24.05.2019 залишено без змін.

На підставі виявлених в акті від 24.05.2019 порушень ГУ ДФС у м. Києві надіслало податкове повідомлення-рішення № від 24.06.2019, яким застосовано штрафні санкції у розмірі 109 561,57 гривень.

Рішенням ДПС України від 05.09.2019 скаргу позивача від 10.07.2019 залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення № від 24.06.2019 - без змін.

Крім того, камеральною перевіркою своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН виявлено порушення TOB «ДБК-7» та складено акт № 8831/26-15-12-07-20/38526328 від 08.08.2019 (акт від 08.08.2019).

Під час проведення перевірки було встановлено порушення TOB «ДБК-7» граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних:

-№ 14 від 29.11.2018, зареєстрована 13.06.2019 із затримкою у 180 днів;

-№ 20 від 30.11.2018, зареєстрована 12.06.2019 із затримкою у 179 днів;

-№ 15 від 16.11.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 199 днів;

-№ 16 від 16.11.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 199 днів;

-№ 23 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 26 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 8 від 26.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 29 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 24 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 30 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 25 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 3 від 11.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 183 дні;

-№ 27 від 28.12.2018, зареєстрована 02.07.2019 із затримкою у 168 днів;

-№ 33 від 29.10.2018, зареєстрована 04.07.2019 із затримкою у 231 день;

-№ 15 від 04.12.2018, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 175 днів;

-№ 17 від 13.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 171 день;

-№ 12 від 19.12.2018, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 160 днів;

-№ 9 від 20.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 32 від 21.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 5 від 26.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 4 від 26.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 33 від 26.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 21 від 29.12.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 156 днів;

-№ 17 від 13.11.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 202 дні;

-№ 18 від 16.11.2018, зареєстрована 20.06.2019 із затримкою у 187 днів;

-№ 16 від 10.12.2018, зареєстрована 03.07.2019 із затримкою у 184 дні;

-№ 2 від 13.12.2018, зареєстрована 03.07.2019 із затримкою у 184 дні;

-№ 19 від 28.11.2018, зареєстрована 13.06.2019 із затримкою у 180 днів;

-№ 1 від 22.01.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 129 днів;

-№ 3 від 24.01.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 129 днів;

-№ 2 від 23.01.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 129 днів;

-№ 4 від 24.01.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 129 днів;

-№ 6 від 29.01.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 129 днів;

-№ 7 від 28.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 101 день;

-№ 6 від 27.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 107 день;

-№ 2 від 06.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 116 днів;

-№ 4 від 15.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 116 днів;

-№ 3 від 14.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 116 днів;

-№ 5 від 19.02.2019, зареєстрована 24.06.2019 із затримкою у 101 день.

За результатами розгляду заперечення позивача від 20.08.2019 на згаданий акт, рішенням про результати розгляду заперечення висновки акту від 08.08.2019 залишено без змін.

На підставі виявлених в акті від 08.08.2019 порушень ГУ ДПС у м. Києві надіслало податкове повідомлення-рішення № від 03.09.2019, яким застосовано штрафні санкції у розмірі 1 782 514,10 гривень.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають з приводу справляння податків і зборів, порядок адміністрування податків і зборів, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства в Україні регулюються Податковим кодексом України, який при вирішенні справи застосовується в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

За приписами п. 1201.1ст. 1201 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Системний аналіз статті 201 та пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу.

Судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 28.11.2018 у справі № 757/57789/18-к накладено арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), зокрема, по ТОВ «ДБК-7» із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати згадане майно.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24.01.2019 скасовано ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 28.11.2018 в частині накладення арешту на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ДБК-7».

Отже, у період з 28.11.2018 по 24.01.2019 ТОВ «ДБК-7» було заборонено використовувати кошти-суми ПДВ.

Граничний строк для реєстрації всіх податкових накладних, згаданих в актах перевірки від 24.05.2019 та від 08.08.2019 наступав після накладення арешту, який (арешт) безумовно унеможливлював реєстрацію будь-який податкових накладних ТОВ «ДБК-7».

Крім того, позивач вказує, що здійснював передбачені Податковим кодексом України та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії щодо скерування складених податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію в межах строків, передбачених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, та навіть поза ними, очікуючи скасування арешту, що підтверджується копіями даних квитанцій, що містяться в матеріалах справи.

Після скасування арешту суми ліміту ПДВ, 24.01.2019 року ухвалою Київського апеляційного суду, внесення даної інформації органами ДФС до системі електронного адміністрування ПДВ не відбулося, першу податкову накладну позивачу вдалося зареєструвати тільки 24.04.2019, Позивачем була долучена копія квитанцій про реєстрацію податкової/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.03.2019 (більш ніж через 40 днів після скасування арешту ліміту ПДВ ) в яких зазначено, що податкові накладні не прийнято з формулюванням «Документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

При цьому, всі податкові накладні, строки подання яких були предметом камеральної перевірки оформлені Позивачем відповідно до вимог пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України та містять усі обов`язкові реквізити та після зняття арешту суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, податковий орган такі податкові накладні були прийняті без зауважень, про що свідчать квитанції про реєстрацію податкових накладних, які були предметом камеральних перевірок та які долучені до позову.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за затримку реєстрації податкових накладних оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.

У даному випадку, встановлене податкове порушення та визначений контролюючим органом розмір штрафних санкцій здійснений без урахування обставини (арешту), що об`єктивно перешкоджала своєчасній реєстрації податкових накладних.

Верховний Суд позицію виклав у постановах від 03.05.2018 по справі №818/1070/17, від 26.06.2018 по справі №808/2127/17 зазначивши, що платник податків звільняється від відповідальності за порушення строків реєстрації податкової накладної, оскільки він вжив усіх заходів, спрямованих на виконання покладеного на нього обов`язку щодо її реєстрації, а неможливість реєстрації податкових накладних виникла не з-за його тих чи інших винних дій чи бездіяльності.

У постанові від 22.04.2020 у справі № 826/11872/16 Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов аналогічного висновку щодо застосування пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України.

Вищенаведені приписи дають підстави для висновку про те, що саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням.

Посилання апеляційної скарги зазначені вище висновки не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновку суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи, та не свідчать про порушення судом першої інстанції при розгляді справи норм матеріального або процесуального права.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.05.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Домобудівний комбінат-7» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.05.2020 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 23.11.2020