Справа № 826/17193/18
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2020 року м. Київ № 826/17193/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Корунд Газ» (01103, м. Київ, вул.

Кіквідзе, 28)

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, б-р

Лесі Українки, 26)

про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Корунд Газ» (надалі по тексту - позивач, ТОВ «Корунд Газ») з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі по тексту - відповідач, ДАБІ України), в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову від 08 жовтня 2018 року №З-0810/1-10/10-39/0810/08/01 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ДАБІ України (надалі по тексту - Департамент) відносно позивача (надалі по тексту - оскаржувана постанова).

Заявлену вимогу позивач обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова прийнята у результаті безпідставно проведеної перевірки, а відтак незаконно проведена перевірка не створює правових наслідків, а тому неможливим є накладення на позивача штрафу на підставі висновків такої перевірки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2018 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач надав до суду відзив на адміністративний позов, у якому зазначив, що оскаржувана постанова, якою на позивача накладено штраф, прийнята у зв`язку із невиконанням останнім вимог припису, виданого у результаті виявлення порушень містобудівного законодавства. Приймаючи оскаржувану постанову відповідач діяв на підставі, у межах та у спосіб, що передбачені відповідними нормативно-правовими актами.

З огляду на викладене вище, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, на підставі наявних у справі матеріалів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

У період із 21 вересня 2018 року по 24 вересня 2018 року, на підставі наказу Департаменту від 21 вересня 2018 року №188П та направлення від 21 вересня 2018 року №701.18/01, Департаментом проведено позапланову перевірку виконання вимог припису від 07 вересня 2018 року №С-0709/1 на об`єкті «Будівництво автомобільного автозаправного пункту» за адресою: Київська обл., Васильківський р-н, смт Глеваха, вул. Окружна 57, земельні ділянки з кадастровими номерами :01:016:0040 та :01:016:0087 (надалі по тексту - об`єкт будівництва).

24 вересня 2018 року Департаментом складено акт №Т-2409/1 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Згідно з висновками акту, вимоги припису від 07 вересня 2018 року №С-0709/1 позивачем не виконані, а саме не надано необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що є порушенням підпункту «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (надалі по тексту - Закон України №3038-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та підпункту 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (надалі по тексту - Порядок №553).

24 вересня 2018 року, на підставі акту №Т-2409/1, Департаментом видано припис №С-2409/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від позивача вимагалося усунути допущені порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Крім того, 24 вересня 2018 року Департаментом, на підставі акту №Т-2409/1, складено протокол №1-Л-З-2409/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено за 08 жовтня 2018 року.

08 жовтня 2018 року, за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийнято оскаржувану постанову, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (надалі по тексту - Закон України №208/94-ВР у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), та накладено на позивача штраф у сумі 27615,00 грн.

Вказану постанову позивач вважає протиправною, оскільки, за його переконанням, перевірка, недопущення до проведення якої стало підставою для прийняття ряду рішень, зокрема і припису від 07 вересня 2018 року №С-0709/1, є незаконною з огляду на наступне. Зі звернення Київської обласної державної адміністрації від 04 серпня 2014 року №11-12/14699, що до Департаменту надійшло дорученням Віце-прем`єр-міністра - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13 серпня 2014 року №49537/18/1-13, не вбачається підстави для проведення позапланової перевірки, зокрема, не зазначається про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. А саме таке звернення стало підставою для призначення та проведення перевірки об`єкту будівництва позивача.

Як зазначено позивачем у позові, у результаті недопущення позивачем службових осіб Департаменту до проведення перевірки було складено відповідний акт, протокол та припис, яким позивача було зобов`язано усунути порушення допущення службових осіб до проведення перевірки об`єкта будівництва шляхом надання відповідних документів. На підставі вказаних документів було прийнято постанову від 23 серпня 2018 року №З-2308/1-10/10-14/2308/08/02 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача було накладено штраф. Вказану постанову позивачем оскаржено у судовому порядку з підстав незаконності проведення перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2019 року №826/14499/18, яке набрало законної сили 12 червня 2019 року, у задоволенні позову ТОВ «Корунд Газ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відмовлено.

Зі змісту вказаного судового рішення вбачається, що твердження позивача щодо незаконності проведення перевірки, призначеної наказом Департаменту від 19 червня 2018 року №130П на підставі звернення Київської обласної державної адміністрації від 04 серпня 2014 року №11-12/14699 та доручення Віце-прем`єр-міністра - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13 серпня 2014 року №49537/18/1-13, є безпідставними.

Як встановлено судом у ході розгляду справи №826/14499/18, як під час призначення та проведення позапланової перевірки, так і під час прийняття постанови від 23 серпня 2018 року №З-2308/1-10/10-14/2308/08/02 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності Департамент діяв на підставі у межах та у спосіб, що передбачений чинним законодавством України.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (частина 4 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України).

Таким чином, зважаючи, що незаконність призначення та проведення перевірки об`єкту будівництва позивача вже були предметом розгляду справи, за результатами якого прийнято рішення, що набрало законної сили, суд приймає встановлені судом в адміністративній справі №826/14499/18 обставини як такі, що не потребують повторного доказування у межах даної прави, та приходить до висновку, що позивач безпідставно не виконав вимоги припису від 07 вересня 2018 року №С-0709/1 та, як наслідок, обґрунтовано притягнутий до відповідальності згідно Закону України №208/94-ВР.

Зокрема, відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При цьому, правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України №3038-VI.

Так, частиною 1 статті 41 Закону України №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертами організаціями вимог під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 6 Закону України №3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно частини 3 статті 6 Закону України №3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до частини 2 статті 7 Закону України №3038-VI, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пункту 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом від 12 червня 2017 року №925, Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Основним завданням Департаменту є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Київської області (пункт 3).

У відповідності до пунктів 1, 2, 3 Порядку №553, Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, "будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до абзацу 7 пункту 12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Також, згідно приписів пунктів 16-17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 3 Закону України №208/94-ВР накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України №3038-VI, мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів від 06 квітня 1995 року №244 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02 жовтня 2013 року №735 «Про внесення змін до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надалі по тексту - Порядок №735).

Таким чином, підсумовуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для задоволення позову.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи, що суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову - підстави для здійснення розподілу судових витрат також відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Корунд Газ» відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук