Справа № 569/19123/20
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2020-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 569/19123/20 пров. № А/857/14406/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Гуляка В.В.,

Ільчишин Н.В.,

з участю секретаря судового засідання Марцинковської О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 22 листопада 2020 року (прийняте у м. Рівному суддею ОСОБА_2 ; повний текст складено 22 листопада 2020 року) у справі № 569/19123/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці № 560955 про скасування результатів виборів,

В С Т А Н О В И В :

22 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із вказаним позовом та просив скасувати результати виборів по виборчій дільниці № 560955, тобто визнати такими, що не відбулися через грубе ігнорування Конституції України, його права голосу та невиконання судових рішень.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 22 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не здійснювалося.

Також за приписами частини другої статті 313 КАС України неявка сторін, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Також позивач подав до суду апеляційної інстанції заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не належить до задоволення з таких підстав.

Як встановлено судом, Верховна Рада України постановою від 15 липня 2020 року № 795-IX «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» призначила чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів.

Повторне голосування на виборах міського голови Рівного призначено на 22 листопада 2020 року.

22 листопада 2020 року в Рівненський міський суд Рівненської області о 18 год. 31 хв., тобто за півтори години до закінчення голосування на виборах звернувся ОСОБА_3 з позовом до Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці № 560955 про скасування результатів виборів.

В обгрунтування позовних вимог зазначив, що йому було відмовлено у можливості проголосувати за місцем реєстрації.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував його тим, що повторне голосування на виборах міського голови Рівного на час подачі позивачем позовної заяви до суду та на час її розгляду не завершилося, станом на час прийняття рішення судом будь-яких підсумків виборів комісією ще не підведено. Крім того, позивачем не доведено жодними доказами порушення будь-яких його виборчих прав та підстав для скасування результатів виборів

Такі висновки суду першої інстанції, на переконання колегії суддів апеляційного суду, відповідають нормам матеріального права, фактичним обставинам справи і є правильними з огляду на таке.

Відповідно до статті 70 Конституції України, право голосу на виборах і референдумах мають громадяни України, які досягли на день їх проведення вісімнадцяти років.

Виборчий кодекс України (далі ВК України) відповідно до Конституції України визначає гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів.

Відповідно до частини першої статті 19 ВК України виборчі права громадян України захищаються законом. Громадяни мають право на захист своїх виборчих прав та інших прав на участь у виборчому процесі шляхом оскарження порушень до відповідних виборчих комісій або у судовому порядку. За порушення виборчих прав громадян винні особи несуть відповідальність у порядку, встановленому законом.

Згідно із частиною першою статті 20 ВК України виборчий процес - це здійснення протягом встановленого цим Кодексом періоду часу суб`єктами, визначеними статтею 22 цього Кодексу, виборчих процедур, пов?язаних із підготовкою і проведенням відповідних виборів, встановленням та офіційним оголошенням (офіційним оприлюдненням) їх результатів. Виборчий процес є безперервним та не може бути скасованим, зупиненим або перенесеним.

Частиною першою статті 21 ВК України визначено основні засади виборчого процесу, зокрема: виборчий процес кожних виборів, передбачених цим Кодексом, здійснюється , у тому числі, на засадах дотримання основних принципів виборчого права, визначених Конституцією України та цим Кодексом та політичного плюралізму та багатопартійності.

Згідно з частиною першою статті 22 ВК України суб??єктом виборчого процесу відповідних виборів є, зокрема, виборець, який має право голосу на відповідних виборах.

За змістом частин першої - третьої статті 32 ВК України в Україні утворюються і діють передбачені цим Кодексом виборчі комісії як незалежні органи адміністрування виборчих процесів, які відповідно до своїх повноважень забезпечують здійснення визначених Конституцією України та цим Кодексом основних принципів виборчого права, засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України, підготовку та проведення виборів.

До виборчих комісій належать: 1) Центральна виборча комісія; 2) окружні виборчі комісії; 3) територіальні виборчі комісії; 4) дільничні виборчі комісії.

Виборчі комісії діють на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлені Конституцією України, цим Кодексом та законами України.

Частиною першою статті 33 ВК України визначено, що виборчі комісії є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів і забезпечувати реалізацію виборчих прав громадян України, додержання та однакове застосування виборчого законодавства.

Приписами статей 248 - 251 ВК України визначено, що голосування проводиться в день голосування з 8 години до 20 години без перерви.

Підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.

Дільнична виборча комісія на своєму засіданні складає протокол про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з кожних місцевих виборів по кожному виборчому округу, в яких проводилося голосування на виборчій дільниці.

Відповідно до частини першої статті 278 ВК України сільська, селищна, міська виборча комісія на підставі протоколу про результати голосування з виборів сільського, селищного, міського голови приймає одне з таких рішень:

1) про визнання особи обраною сільським, селищним, міським головою;

2) про призначення повторного голосування з виборів сільського, селищного, міського голови;

3) про визнання виборів сільського, селищного, міського голови такими, що не відбулися, та призначення у зв`язку з цим повторних виборів.

Відповідно до частин першої, другої статті 63 ВК України рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За приписами частини першої статті 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Відповідно до частини другої статті 273 КАС України виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Частиною п`ятою статті 273 КАС України передбачено, що рішення, дії чи бездіяльність дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій оскаржуються до місцевого загального суду як адміністративного суду за місцезнаходженням відповідної комісії.

З наведеного видно, що позивач, вважаючи, що порушені його виборчі права, може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії.

Разом з тим, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що якщо позивач бажав скасувати результати виборів на виборчій дільниці, йому необхідно було оскаржувати рішення виборчої комісії про результати виборів, проте у своєму позові він про жодне рішення не зазначає і не оскаржує. Крім того, таке не могло існувати на момент його звернення до суду із позовом, оскільки до суду він звернувся за півтори години до закінчення голосування, отже на той час не існувало ще навіть підсумків голосування.

При цьому позивач також не наводить жодних доводів та обгрунтувань щодо вчинення конкретних дій чи бездіяльності головою чи членами виборчої комісії, які б призвели до порушення його виборчого права.

Щодо решти обставин та доводів, які зазначались позивачем, колегія суддів зазначає, що такі не спростовують викладених вище висновків та на законність судового рішення не впливають.

За таких обставин колегія суддів приходить до переконання, що місцевий суд повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційних скарг зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, а тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Щодо сплати судового збору колегія суддів зазначає таке.

За приписами частини дев`ятої статті 273 КАС України суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Як видно з матеріалів справи, ОСОБА_3 при поданні апеляційної скарги судовий збір не сплатив і жодних доказів про наявність у нього пільг щодо його сплати не подав.

За приписами статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року встановлено на рівні 2102 грн 00 коп.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2102,00 х 0,4 = 840,80 грн.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а саме - 1261 грн 20 коп.

З огляду на викладене, з позивача за наслідками вирішення цього публічно-правового спору необхідно стягнути несплачений при поданні апеляційної скарги судовий збір.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 22 листопада 2020 року в адміністративній справі № 569/19123/20 без змін.

Стягнути із ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) грн 20 коп. на користь держави на рахунок Державної судової адміністрації України (вул.Липська, 18/5, м.Київ, 01601, ; отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA002601, код класифікації доходів бюджету 22030106.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
Н. В. Ільчишин
Постанова складена у повному обсязі 26 листопада 2020 року.