Справа № 640/4090/20
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4090/20 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» в особі Відокремленого підрозділу готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» - Риженка Олександра Сергійовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року (розглянута у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - 18 вересня 2020 року) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» в особі Відокремленого підрозділу готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2020 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» в особі Відокремленого підрозділу готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» (далі - відповідач), в якій просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку Відокремленого підрозділу готель «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд», розташованого за адресою: вул. Вишгородська, 23 у Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на електрощити приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням Відокремленим підрозділом готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» правил та норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року адміністративний позов задоволено: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку Відокремленого підрозділу готель «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» (04074, м. Київ, вул. Вишгородська, 23, ), розташованого за адресою: вул. Вишгородська, 23 у Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на електрощити приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку.

Не погоджуючись з вказаною постановою, представником відповідача у справі подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що працівниками Подільського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві на підставі від 13.12.2019 №1073 «Про проведення планових перевірок», посвідчення на проведення перевірки від 13.12.2019 №7994 на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22, зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 № 73/33044, доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу №23) та доручення ДСНС України від 11.12.2019 № 02-17767/261 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві проведено позапланову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання - Відокремленим підрозділом готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки Подільським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві складено акт від 27.12.2019 №883, яким встановлено наступні порушення (з урахуванням роз`яснень позивача стосовно порушень, які можуть призвести до загрози життю і здоров`ю людей):

1. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в допоміжних приміщеннях будівлі гуртожитку не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

2. В допоміжних приміщеннях будівлі гуртожитку допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж - дане порушення збільшує ризик виникнення пожежі внаслідок короткого замкнення електропроводки.

3. В допоміжних приміщеннях будівлі гуртожитку допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи - дане порушення збільшує ризик виникнення пожежі.

4. В приміщеннях другого поверху будівлі гуртожитку, допускається встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра. Дане порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей.

5. Проводи, які прокладені, приховано під підвісною стелею (горючим оздобленням) на поверхах гуртожитку, не ізольовані від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт - дане порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей.

6. Отвори в протипожежних перешкодах (перекриттях) на поверхах будівлі гуртожитку, які утворились під час прокладання електричних комунікацій та інженерного обладнання, не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує клас вогнестійкості за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності), що вимагається будівельними нормами для цих перешкод - в результаті виникнення пожежі може призвести до його більшого поширення та розповсюдження; дерев`яні конструкції горища будівлі гуртожитку не оброблені вогнезахисною сумішшю із складанням акту про виконані роботи, що сприяє швидкому розповсюдженню пожежі на горищі будівлі по поверхні горючих речовин, по будівельним конструкціям та у разі виникнення пожежі може призвести до руйнації несучих будівельних конструкцій та створити перешкоди для безпечної евакуації людей, а також необроблені дерев`яні конструктивні елементи створюють додаткове пожежне навантаження.

7. Дерев`яні конструкції горища будівлі гуртожитку не оброблені вогнезахисною сумішшю із складанням акту про виконані роботи.

8. Стіни на шляхах евакуації загального коридору першого та другого поверхів будівлі гуртожитку оздоблені горючими матеріалами, в порушення п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», що створює перешкоди під час евакуації людей та гасінні пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним. Все це сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі (полум`я та токсичні продукти горіння), створюючи загрозу життю та здоров`ю людей.

9. На шляхах евакуації з приміщень адміністрації, а також з третього поверху по сходовій клітині, допускається влаштування виступу (порогу) висотою більше ніж 0,05 м, в порушення п. 7.3.8 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» - наявність даного порушення ускладнює швидку та безпечну евакуацію людей з приміщень.

10. Ширина у просвіті евакуаційного виходу (дверей) з приміщень адміністрації будівлі гуртожитку менше 0,8 метра в порушення п. 7.2.7 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва».

11. Допускається блокування другого евакуаційного виходу на рівні першого поверху по сходовій клітині з будівлі гуртожитку в порушення п. п. 7.2.4, 7.2.5, 7.2.6 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва». Наявність даного порушення ускладнює швидку та безпечну евакуацію людей з приміщень.

12. Шляхи евакуації з підвального поверху будівлі гуртожитку захаращені меблями, обладнанням, різними матеріалами. Наявність даного порушення сприяє розповсюдженню пожежі, задимлення продуктами горіння шляхів, що ускладнить евакуацію людей з приміщення та створить загрозу життю та здоров 'ю людей.

13. На поверхах будівлі гуртожитку допускається знімання дверей сходових кліток. Наявність даного порушення призведе до розповсюдження диму по сходах, що унеможливить швидку і безпечну евакуацію людей.

14. Сходові клітки будівлі гуртожитку не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

15. Частина евакуаційних виходів з приміщень гуртожитку не забезпечені замками, що легко відчиняються з середини.

16. Частина загальних коридорів на другому та третьому поверхах будівлі гуртожитку, в яких допускається перекриття природного світла з торця загального коридору, шляхом влаштування житлових кімнат, не обладнані системою димовидалення в порушення п. 10.1.4. ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди» - можливість заповнення приміщень гуртожитку продуктами горіння, що ускладнить гасіння пожежі та евакуацію людей.

17. Приміщення адміністрації, а також частина приміщень другого поверху будівлі гуртожитку не обладнані системою пожежної сигналізації, в порушення додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - несвоєчасне виявлення, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджання нормальній евакуації людей.

18. Приміщення будівлі гуртожитку не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей в порушення додатку Б, таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - несвоєчасне виявлення, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджання нормальній евакуації людей.

19. В будівлі гуртожитку на першому, другому та третьому поверхах здійснена реконструкція з переплануванням приміщень, в яких допускається влаштування житлових кімнат без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку, що в свою чергу знижує рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинне на момент початку використання об`єкта.

20. Не надані підтверджуючі документи, щодо технічного обслуговування існуючих пожежних кран-комплектів, та перевірки їх на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування. Наявність даного порушення призводить до ускладнення гасіння пожежі у зв`язку з тим, відсутня інформація щодо працездатності даних вододжерел.

21. Пожежні кран-комплект не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля, елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними. Наявність даного порушення сприятиме несвоєчасному початку гасіння пожежі, розвитку та розповсюдженню пожежі.

22. Частина пожежних кран-комплектів не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для візуального огляду їх без розкривання.

23. Будівля гуртожитку не забезпечена нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) - ускладнює гасіння пожежі на початковій стадії до приїзду пожежно-рятувальних підрозділів.

24. Не підтверджено що приміщення лазні (сауни), яка влаштована в підвальному поверсі під будівлею гуртожитку, відокремлена від суміжних приміщень протипожежними перегородками та перекриттями нормованих типів, в порушення додатку Д ДБН В.2.2-9- 2009 «Громадські будинки та споруди». В разі надзвичайної ситуації сприятиме швидкому розповсюдженню вогню на інші приміщення.

Вважаючи вказані порушення у сферах пожежної і техногенної безпеки, а також цивільного захисту, такими, що мають за собою наслідок у вигляді застосування заходів реагування, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Приписами статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

У силу вимог частини сьомої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно зі статтею 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Приписами частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, згідно із статтею 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, статтями 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, у відповідності до пункту 26 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Однак, відповідач заперечує проти позовних вимог з огляду на те, що Подільським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій не було здійснено заходів щодо перевірки виконання припису у строк до 03.02.2020, що дало б змогу встановити наявність або відсутність підстав звернення з позовом.

Також відповідачем зазначено, що позивачем не було встановлено невиконання вимог припису від 03.01.2020 №5, що зокрема підтверджується відсутністю посилання на це у позовній заяві, а як вбачається з матеріалів справи, позивачем, за невиконання припису відносно відповідача санкції не приймалися. Крім того, відповідач надав інформацію позивачу щодо усунення недоліків, виявлених під час перевірки відповідно до припису листом від 26.02.2020 №17, який був зареєстрований Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві 27.02.2020 за вхідним номером №1475, про що було зроблено відмітку на листі.

Колегія суддів зазначає, що порушення, які зазначені в Акті від 27.12.2019 №883 щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є аналогічними тим порушенням, які зазначені у приписі від 03.01.2020 №5, а відсутність посилання позивача не вказаний припис не дає підстави вважати, що такі порушення зафіксовані помилково або є усунутими.

Наявність припису від 03.01.2020 №5 свідчить лише про те, що відповідачеві було надано строк для усунення вказаних порушень до 03.02.2020, а сам припис був складений на підставі Акта від 27.12.2019 №883.

Щодо наданих на усунення порушень, визначених в Акті від 27.12.2019 №883 відповідачем надано копії наступних документів: копія листа від 31.01.2020 №9, копія листа від 26.02.2020 №17, фотокопії щодо усунення недоліків, визначених в пунктах 1, 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 21, 22, 23; копія Наказу від 08.01.2020 №2-АГ, копія Акта прийняття виконаних робіт з вогнезахисного оброблення від 03.02.2020 №№550-02/20; копія Договору від 29.01.2020 №6, копія Договору від 29.02.2020 №5, копія Акта приймання-передачі від 28.02.2013, копії сторінок Журналу обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів від 10.01.2020, копія видаткової накладної від 25.02.2020 №44, копія Договору від 05.03.2018 №2002/06/18-ТО, копія Договору від 11.03.2019, копія Технічного звіту від 10.06.2019 №067/19, колегія суддів зазначає наступне.

Колегія суддів не бере до уваги надані копії фотознімків, оскільки вони не дають змоги встановити місце та дату їх створення, ідентифікувати зображені на них об`єкти по відношенню до спірних правовідносин.

Також звертає увагу сторін, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Так, згідно наданого представником відповідача акта від 17.04.2020 №362, складеного за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, суд наголошує, що позивачем не були усунуті наступні порушення:

1. Проводи які прокладені приховано під підвісною стелею (горючим оздобленням) на поверхах гуртожитку, не ізольовані від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт.

2. Дерев`яні конструкції горища будівлі гуртожитку не оброблені вогнезахисною сумішшю із складанням акту про виконані роботи.

3. Стіни на шляхах евакуації загального коридору першого та другого поверхів будівлі гуртожитку оздоблені горючими матеріалами, в порушення п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва».

4. Частина загальних коридорів на другому та третьому поверхах будівлі гуртожитку, в яких допускається перекриття природного світла з торця загального коридору, шляхом влаштування житлових кімнат, не обладнані системою димовидалення, в порушення п. 10.1.4. ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди».

5. Приміщення адміністрації, а також частина приміщень другого поверху будівлі гуртожитку не обладнані системою пожежної сигналізації, в порушення додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

6. Приміщення будівлі гуртожитку не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, в порушення додатку Б, таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

7. В будівлі гуртожитку на першому, другому та третьому поверхах, здійснена реконструкція з переплануванням приміщень, в яких допускається влаштування житлових кімнат без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку, що в свою чергу знижує рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинне на момент початку використання об`єкта.

Колегія суддів зазначає наступне, що не усунення вказаних вище порушень, може завдати негативних наслідків та створити загрозу життю та здоров`ю людей, зокрема працівникам, які працюють в приміщеннях будівлі відповідача за адресою: вул. Вишгородська, 23 у Подільському районі м. Києва.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до статті 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Отже, саме людина, її життя і здоров`я, зокрема визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров`я умовами праці.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права працівників на безпечні умови для життя та праці.

Станом на дату розгляду даної справи, порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом для застосування заходів реагування, на думку суду, відповідач повністю не усунув, а позивач не підтвердив належними доказами.

Щодо доводів відповідача про те, що позивач не перевірив виконання припису перед зверненням до суду не позбавляє учасників справи узгодити та з`ясувати, що порушення викладені в Акті від 17.04.2020 №362, були усунуті станом на момент розгляду даної справи, колегія суддів зазначає наступне.

Так, звертає увагу на те, що під час перевірки встановлені грубі порушення правил пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Кількість таких порушень є неважливою, так як наявність навіть одного порушення може створювати загрозу життю та здоров`ю людей. Відтак посилання відповідача на те, що застосовані заходи реагування не співмірні з виявленими порушеннями, не заслуговують на увагу.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 28.02.2019 у справі №810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі №826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

Враховуючи наявність таких порушень, подальша діяльність відповідача створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють та перебувають на підприємстві, внаслідок чого є підстави для застосування до відповідача заходів реагування.

Слід зазначити, що у відповідності до частини першої статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відтак, враховуючи, що на час розгляду справи судом, відповідачем не надано суду доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, вказаних в акті перевірки від 17.04.2020 №362 в повному обсязі, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку Відокремленого підрозділу готель «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд», розташованого за адресою: вул. Вишгородська, 23 у Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на електрощити приміщень підвального, першого та другого поверхів будівлі гуртожитку.

Окрім зазначеного колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до положень частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» , виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

При цьому, враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Відокремленим підрозділом готель «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» виявленого порушення.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також, такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом у його постановах від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі № 826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції дійшов до правильного висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» в особі Відокремленого підрозділу готелю «Оберіг» Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» - Риженка Олександра Сергійовича - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 26 листопада 2020 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль