Справа № 640/4127/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4127/19 Суддя (судді) першої інстанції: Добрівська Н.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О.,

Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Лещенко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року (справу розглянуто в порядку спрощеного провадження) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоіндбуд-2» про визнання протиправними дій та бездіяльності, скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просила:

- визнати протиправними дії Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області, які виразились у складенні та наданні з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016, щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:049:0048;

- скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016, які складені та надані Відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 ;

- визнати протиправною бездіяльність Держархбудінспекції, яка виражається у формі невчинення нею дій (невиконанні у встановлених законом порядку та строк обов`язку) щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 за письмовим зверненням ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року закрито провадження в адміністративній справі №640/4127/19 в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про:

- визнання протиправними дій Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області, які виразились у складенні та наданні з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016, щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:049:0048;

- скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016, які складені та надані Відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 .

Таким чином, предметом дослідження суду першої інстанції була правомірність бездіяльності Держархбудінспекції щодо невиконання у встановлених законом порядку та строк обов`язку здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області (далі по тексту - Відділ містобудування та архітектури) про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 за письмовим зверненням ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, та порушено норми матеріального права.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що звернення позивача стосувалось проведення саме позапланової перевірки з підстав, визначених законом, однак відповідач розпочав документальну перевірку. Також, апелянт зазначає, що бездіяльністю є не лише свідоме ухилення відповідача - суб`єкта владних повноважень від виконання покладених на нього повноважень, а й триваюча пасивна поведінка, яка мала місце у даному випадку.

Заслухавши в судовому засіданні суддю доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 03.12.2018 року ОСОБА_1 подано до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області звернення про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, що зареєстровано за вх.№10/10-С-0312/1. У цьому зверненні позивач просила: провести позапланову перевірку законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації про надання Товариству з обмеженою відповідальністю «Житлоіндбуд-2» містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:049:0048; у разі виявлення невідповідності містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам - скасувати їх; про результати розгляду цього - повідомити письмово на наведену у зверненні адресу.

05.12.2018 на адресу ОСОБА_1 . Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області направлений лист за №10/10-68/0512/06/01, яким повідомлялось про те, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, для проведення відповідно до пункту 21 Порядку №698 документальної перевірки законності прийнятих об`єктом нагляду рішень у сфері містобудівної діяльності, Департаментом направлені запити до відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації та Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради надати:

- текстові і графічні матеріали в електронному вигляді чинного основного виду містобудівної документації на місцевому рівні - Генеральний план с. Петропавлівська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області та завірену належним чином копію рішення про його затвердження;

- текстові і графічні матеріали в електронному вигляді детального плану території (далі - ДПТ) та завірену належним чином копію рішення про затвердження ДПТ;

- завірені належним чином копії складу матеріалів другого примірника МБОУ №41/2015 від 27.03.2015 у повному обсязі.

21.01.2019 року ОСОБА_1 звернулась до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області із запитом на інформацію, в якому просила надати засвідчені належним чином копії таких документів: наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення позапланової перевірки за її зверненням 03.12.2018 (вх.№ 10/10-С-0312/1 від 03.12.2019); акта перевірки за результатами позапланової перевірки.

23.01.2019 року Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області направив до Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації лист за №10/10-23/2301/06/01, у якому зазначається, що у зв`язку з тим, що станом на час розгляду запиту гр. ОСОБА_1 від 21.01.2019 запитувані матеріали та документи до Департаменту не надходили, повторно запропоновано у найкоротший термін надати супровідним листом запитувані матеріали та документи для здійснення документальної перевірки законності прийнятих об`єктом нагляду рішень про надання ТОВ «Житлоіндбуд-2» МБУО №356/2016 від 29.12.2016.

25.01.2019 року Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області направив позивачу лист за №10/10-4/2501/06/01, яким повідомив, що станом на 24.01.2019 запитувані документи та матеріали містобудівної документації на місцевому рівні до Департаменту не надходили, тому на адресу відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації та Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради повторно направлені запити про надання матеріалів та документів для здійснення документальної перевірки законності прийнятих об`єктом нагляду рішень у сфері містобудівної діяльності. За результатами документальної перевірки, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, Департаментом в межах наданих повноважень будуть вжиті відповідні заходи реагування.

Супровідним листом від 25.01.2019 року за вих.№1-12/90 Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада направила на адресу Департаменту: належним чином завірену копію рішення №4 13-ої сесії VI-го скликання Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради «Про затвердження Генерального плану с. Петропавлівська Борщагівка» від 06.06.2012; диск.

Вважаючи бездіяльність відповідача щодо непроведення позапланової перевірки протиправною, позивач звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції у задоволенні адміністративного позову відмовив та зазначив, що в діях Держархбудінспекції щодо здійснення заходів державного нагляду стосовно Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області щодо законності видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 відсутня протиправна бездіяльність. Звернення позивача в межах спірних правовідносин розглянуто, надано відповідь.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02. 2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 41-1 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 41-1 Закону №3038-VI, з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19.08.2015 року (далі - Порядок №698).

Пунктом 4 Порядку №698 передбачено, що з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

Відповідно до пункту 5 Порядку №698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Аналогічні приписи передбачені також пунктом 6 частини четвертої статті 41-1 Закону №3038-VI, згідно якого державні інспектори мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства.

Згідно вимог статті 41 Закону №3038-VI позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Порядком № 698 визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

При цьому, відповідно до пунктів 21, 22 Порядку № 698, документальною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться на підставі та з метою встановлення своєчасності, достовірності, повноти даних та відповідності вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності документів і матеріалів об`єктів нагляду, складених під час виконання ними своїх повноважень.

Документальна перевірка проводиться без виїзду на об`єкт нагляду.

Видання наказу на проведення камеральної або документальної перевірки не потребується.

Камеральні та документальні перевірки проводяться посадовими особами ДІМ без присутності посадових осіб об`єктів нагляду.

За результатами камеральної та документальної перевірки в разі наявності відомостей про ознаки вчинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складається довідка за формою згідно з додатком 3, на підставі якої протягом п`яти робочих днів з дня її складення керівником ДІМ приймається рішення про проведення позапланової перевірки.

З аналізу наведених норм законодавства, що регулює спірні правовідносини, вбачається, що на підставі звернень фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, орган державного архітектурно-будівельного контролю наділяється повноваженнями щодо здійснення позапланової перевірки з питань законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду, за результатами якої державні інспектори мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, 03.12.2018 року ОСОБА_1 подано до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області звернення про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, що зареєстровано за вх.№10/10-С-0312/1.

У вищезазначеному зверненні позивач просила провести позапланову перевірку законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації про надання Товариству з обмеженою відповідальністю «Житлоіндбуд-2» містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:049:0048; у разі виявлення невідповідності містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356/2016 від 29.12.2016 містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам - скасувати їх; про результати розгляду цього - повідомити письмово на наведену у зверненні адресу (т. 1 а.с. 31).

З системного аналізу вищенаведених фактичних обставин справи у взаємозв`язку із законодавчими нормами слідує, що звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018 року на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є підставою для проведення відповідачем позапланової перевірки в розумінні положень Закону №3038-VI та Порядку № 698.

В той же час, 05.12.2018 року на адресу ОСОБА_1 . Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області направлений лист за №10/10-68/0512/06/01 (т. 1 а.с. 35), яким повідомлялось про те, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, для проведення відповідно до пункту 21 Порядку №698 документальної перевірки законності прийнятих об`єктом нагляду рішень у сфері містобудівної діяльності, Департаментом направлені запити до відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації та Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради надати:

- текстові і графічні матеріали в електронному вигляді чинного основного виду містобудівної документації на місцевому рівні - Генеральний план с. Петропавлівська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області та завірену належним чином копію рішення про його затвердження;

- текстові і графічні матеріали в електронному вигляді детального плану території (далі - ДПТ) та завірену належним чином копію рішення про затвердження ДПТ;

- завірені належним чином копії складу матеріалів другого примірника МБОУ №41/2015 від 27.03.2015 у повному обсязі.

Тобто, на підставі звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було направлено запит щодо надання документів для проведення документальної перевірки, а не ініційовано позапланову перевірку, як було вказано у зверненні позивача та визначено законодавством.

Як вже було вказано вище, документальна та позапланова перевірка є різними за своєю суттю окремими видами перевірки, які, крім іншого, мають різні наслідки.

Колегія суддів наголошує, що надана Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відповідь оформлена листом від 05.12.2018 року №10/10-68/0512/06/01 (т. 1 а.с. 35) жодним чином не свідчить про здійснення відповідних заходів з метою проведення позапланової перевірки законності рішення у сфері містобудівної діяльності, щодо якого позивачем наводились обставини стосовно порушення Відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356/2016 від 29.12.2016, щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:049:0048.

До того ж, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було витребувано абсолютно інші містобудівні умови та обмеження - №41/2015 від 27.03.2015, а не № 356/2016 від 29.12.2016, яких стосувалось звернення позивача. До того ж, ОСОБА_1 до її звернення вже було долучено копію відповідних містобудівних умов та обмежень.

Протиправною бездіяльністю суб`єкта владних повноважень є зовнішня форма поведінки (діяння) відповідного органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що в діях Держархбудінспекції щодо здійснення заходів державного нагляду стосовно Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області щодо законності видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 відсутня протиправна бездіяльність, оскільки звернення позивача в межах спірних правовідносин розглянуто, надано відповідь, є помилковим, оскільки надання відповіді на звернення у даному випадку не є тим рішенням, яке на підставі закону віднесене до компетенції суб`єкта владних повноважень та було об`єктивно можливим і обов`язковим для реалізації.

Відтак, відповідачем як суб`єктом владних повноважень не було вчинено дій, передбачених статтею 41 Закону №3038-VI та пунктом 15 Порядку № 698 за наслідком розгляду звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018 року, а саме: не здійснено заходи державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 .

З огляду на викладені обставини та наведені норми законодавства, що регулюються спірні правовідносини, позивач мала право на законне сподівання, що на її звернення буде відреаговано належним чином у спосіб, встановлений законодаством, оскільки в ньому наведені обставини щодо порушення, на думку позивача, Відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області вимог законодавства сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356/2016 від 29.12.2016 року.

Наведене в повній мірі підтверджує наявність порушених прав та інтересів позивача, які мають бути захищені та відновлені в судовому порядку, з огляду на цілі та завдання адміністративного судочинства, визначені у статті 2 КАС України та законодавчо закріплене право особи на судовий захист.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Нормами статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі і в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, який відповідачами в даному випадку не виконано.

Встановлені колегією суддів обставини свідчать про допущену відповідачем бездіяльність, яка суперечить вимогам пунктів 1-3 частини другої статті 2 КАС України, що, в свою чергу, є підставою відповідно до частини другої статті 245 КАС України для визнання протиправною бездіяльності Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка виражається у формі невчинення нею дій (невиконанні у встановлених законом порядку та строк обов`язку) щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 за письмовим зверненням ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 року.

При цьому, обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушених прав позивача, колегія суддів виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги ОСОБА_1 стосувались лише визнання протиправною бездіяльності відповідача, наявність якої була встановлена колегією суддів.

При цьому, пунктом 4 частини другої статті 245 КАС передбачено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

При обранні належного способу захисту, колегія суддів зважає на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, ЄСПЛ указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, «ефективний засіб правого захисту» у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Розкриваючи критерій ефективності способу захисту порушеного права платника, Верховний Суд України у постанові від 16 вересня 2015 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Аскоп-Україна» до Південної митниці Міністерства доходів і зборів України, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Таким чином, встановивши порушення прав позивача, суд має обрати такий захисту, який з урахуванням конкретних обставин справи буде ефективним з точки зору частини першої статті 2 КАС та статті 13 Конвенції та виключатиме можливі подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, колегія суддів вважає, що в даному випадку обмеження винятково констатацією факту порушення у вигляді визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень, не сприятиме ефективному захисту порушених прав позивача.

При цьому, у межах спірних правовідносин, у разі настання визначених законодавством умов (обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення її прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності), відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - проведення позапланової перевірки . Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти на власний розсуд, таким чином, повноваження відповідача у межах спірних правовідносин не є дискреційними.

Беручи до уваги фактичні обставини даної справи, на переконання суду апеляційної інстанції для належного та ефективного захисту порушених прав позивача у даному випадку слід вийти за межі позовних вимог та зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України здійснити заходи державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 /2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 - Відтак, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо правомірності винесення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві оскаржуваних постанов у межах наданих останньому повноважень та відсутність підстав для їх скасування, оскільки такий висновок суперечить встановленим фактичним обставинам справи, нормам матеріального права та висновкам щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду України.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоіндбуд-2» про визнання протиправною бездіяльності.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нової постанови, якою позовні вимоги задовольнити.

Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року - задовольнити повністю.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2020 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоіндбуд-2» про визнання протиправними дій та бездіяльності, скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка виражається у формі невчинення нею дій (невиконанні у встановлених законом порядку та строк обов`язку) щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 за письмовим зверненням ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 року.

Зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України здійснити заходи державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 356 /2016 від 29.12.2016 щодо земельної ділянки площею 1,8 га, розташованої по АДРЕСА_1 .

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст виготовлено 25 листопада 2020 року.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

А.Ю. Кучма