Справа № 640/28666/20
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
20 листопада 2020 року м. Київ № 640/28666/20
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами
ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 )
до Державної аудиторської служби України
про визнання протиправними та скасування пунктів 2 та 6 вимоги,-
В С Т А Н О В И В:
ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) ( АДРЕСА_1 , код ЄДР: НОМЕР_2 ) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. П. Сагайдачного, 4, код ЄДР: 40165856), в якому просить суд:

1) визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача щодо зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) усунути порушення, зазначене в пункті 2 вимоги від 10.09.2020 № 000800-14/4683-2020 «Про вимоги щодо усунення порушень»;

2) визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача щодо зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) усунути порушення, зазначене в пункті 6 вимоги від 10.09.2020 № 000800-14/4683-2020 «Про вимоги щодо усунення порушень» в частині усунення недоліку щодо покриття витрат Державного підприємства «Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури» на суму 32,64 тис. грн.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В порушення вимог п.п. 6, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору та власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, ч. 1 статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Так, як вже було зазначено судом, позивач у позовній заяві просить 1) визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача щодо зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) усунути порушення, зазначене в пункті 2 вимоги від 10.09.2020 № 000800-14/4683-2020 «Про вимоги щодо усунення порушень» та 2) визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача щодо зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) усунути порушення, зазначене в пункті 6 вимоги від 10.09.2020 № 000800-14/4683-2020 «Про вимоги щодо усунення порушень» в частині усунення недоліку щодо покриття витрат Державного підприємства «Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури» на суму 32,64 тис. грн.

Тобто, суд звертає увагу позивача, що вказані вимоги є не чіткими, оскільки ознайомлюючись з прохальною частиною позовної заяви, можна тільки здогадуватись, що позивач просить суд визнати протиправними та скасувати певні пункти вимоги, оскільки такі вимоги позивачем сформульовано таким чином, що можуть свідчити про те, що позивач просить суд визнати протиправним та скасувати саме вимоги, тобто акт індивідуальної дії в цілому, а не його окремі положення.

Відтак позивачу слід уточнити прохальну частину позовної заяви, виклавши її зміст максимально чітко та зрозуміло.

Більш того, варто зауважити, що у прохальній частині позовної заяви позивач зазначає про визнання протиправними та скасування пункти 2 та 6 вимоги, тоді як виклад обставин та обґрунтування стосується скасування пунктів 3 та 6 вимоги.

Тобто, позовна заява не містить обґрунтування вимоги позивача щодо протиправності та скасування пункту 2 вимоги.

Відтак, в уточненій позовній заяві позивачу слід або уточнити зміст позовних вимог, зазначивши вимоги відносно яких позовна заява містить виклад обставин та обґрунтування щодо їх протиправності або в описовій частині позовної заяви навести обґрунтування протиправності заявлених позивачем пунктів вимоги.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В порушення вказаних вимог позивачем не надано суду копії позовної заяви, з копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи. Надані позивачем докази надіслання на адресу відповідача позовної заяви з додатками, не звільняють позивача від обов`язку, передбаченого ч. 1 ст. 161 КАС України.

Відтак позивачу слід надати суду копію позовної заяви з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи у належному вигляді, з яких можливо встановити зміст таких документів.
Також положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 73 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

В той же час, суд звертає увагу позивача на те, що текст документу повинен містити інформацію, заради зафіксування якої було створено документ (п. 5.21 Національних стандартів України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003). Відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п. 20) текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.
Більш того, навіть до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Так, суд зазначає, що більшість документів, доданих позивачем до позовної заяви, надані позивачем у такому вигляді, з яких неможливо у повному обсязі встановити зміст таких документів, заради фіксування інформації яких останні були створені, з огляду на що позивачу слід надати копії доданих до позовної заяви доказів у належному вигляді.
Тобто, окремі копії документів не містять повного змісту інформації (даних), заради фіксування якої було створені такі документи внаслідок виготовлення неякісної копій.

Більш того, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, зокрема, наказу № 72 від 30.03.2015, положення про Окрему комендатуру охорони і завезення Державної прикордонної служби України, наказу № 186АГ від 29.04.2015, витягу з наказу № 145-ОС від 13.02.2020 та витягу з наказу від 19.03.2015 № 869-ОС, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що всі інші документи засвідчені, із зазначенням що вони посвідчені першим заступником коменданта начальника штабу ОСОБА_1 .

Однак, матеріали позовної заяви не містять жодних доказів, які б надали суду можливість пересвідчитись у наявності у ОСОБА_2 права посвідчувати копії документів та діяти від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), зважаючи на те, що відповідно до даних з ЄДР: керівником ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) з 18.09.2015 є: ОСОБА_3 .

Тобто лише ОСОБА_3 може представляти інтереси ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) як самопредставництво, тобто без довіреності. Тоді як всі інші особи, які вчиняють будь-які дії від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) мають на підтвердження вчинення таких дій надати докази наявності у них повноважень, зокрема, довіреності.

Відтак, документи, які посвідчено із зазначенням що вони посвідчені першим заступником коменданта начальника штабу ОСОБА_1 також не можуть вважтися належним чином засвідченими докази, оскільки як вже було зазначено судом матеріали позовної заяви не містять жодних доказів, які б надали суду можливість пересвідчитись у наявності ОСОБА_2 вчиняти дії від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), у тому числі посвідчувати копії документів.

Наведене свідчить, що позовна заява подана без дотримання вищезгаданих вимог КАС України, що у свою чергу зумовлює необхідність усунення вказаних недоліків позовної заяви. Наявність вказаних недоліків створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви (відповідно до кількості учасників справи) із приведенням її у відповідність до вимог ст.ст. 160 та 161 КАС України, із зазначенням чіткого та зрозумілого змісту позовних вимог, у тому числі або зазначивши вимоги відносно яких позовна заява містить виклад обставин та обґрунтування щодо їх протиправності або в описовій частині позовної заяви навести обґрунтування протиправності заявлених позивачем пунктів вимоги, які позивач просить суд скасувати, тобто кожна з заявлених позивачем вимог має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує такі вимоги; із зазначенням:

відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) копії позовної заяви, з копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи;

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів (які мають бути посвідчені особою, повноваження якої мають буди підтвердженні у визначеному законодавством порядку), що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. у вигляді з якого можливо встановити їх зміст (як приклад позивачу разом з даною ухвалою надсилається 1 (одна) сторінка наданого позивачем суду документу).

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:
1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується. Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.А. Кармазін