Справа № 160/9939/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 листопада 2020 р. Справа № 160/9939/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Віхрової В.С.

при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.

за участю:

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Дніпровської міської ради про закриття провадження у справі №160/9939/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправним, нечинним та скасування рішення Дніпровської міської ради VII скликання від 22 липня 2020 р. №103/59, -

ВСТАНОВИВ:

19.08.2020 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, в якій позивач просить визнати рішення Дніпровської міської ради VII скликання від 22.07.2020 р. №103/59 протиправним та нечинним, скасувати його.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/9939/20 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 20.08.2020 р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 р. позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче судове засідання призначено на 07.10.2020 р. о 13:00 год.

У підготовче судове засідання 07.10.2020 р. прибув позивач. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У зв`язку із чим, розгляд справи було відкладено до 13:30 год. 26.10.2020 р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 р. за клопотанням позивача суд витребував від Дніпровської міської ради докази по справі.

20.10.2020 р. представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч. 1 ст. 238 КАС України, оскільки зазначений спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Підготовче судове засідання 26.10.2020 р. було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному.

Чергове підготовче судове засідання по даній справі було призначено на 02.11.2020 р. о 12:20 год.

Судове засідання 02.11.2020 р. було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному. Розгляд справи було перенесено на 18.11.2020 р. о 10:30 год.

У судове засідання 18.11.2020 р. прибули позивач та представник відповідача, яка не була допущена до участі у судовому засіданні через відсутність підтвердження своїх повноважень.

Позивач проти вимог заяви заперечував у повному обсязі.

Вирішуючи питання, обумовлене клопотанням, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до адміністративного суду, оскільки вважає, що рішенням Дніпровської міської ради від 22.07.2020 р. №103/59 «Про припинення юридичної особи Комунального підприємства «Парк Лазаря Глоби» Дніпровської міської ради шляхом ліквідації» порушуються його права та законні інтереси.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч.1 ст. 4 КАС України).

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою осадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

За змістом статті 55 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Суб`єктами господарювання є господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

За статтею 59 ГК України припинення суб`єкта господарювання здійснюється відповідно до закону.

Також відповідно до статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації (крім установ, які не можуть бути перетвореними). У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа ліквідується, зокрема, за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв`язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами (ч.1 ст.110 ЦК України); дані про рішення щодо припинення юридичної особи належать до відомостей, які вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі відповідних заяв (пункт 27 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).

За частиною четвертою статті 140 Конституції України органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та кіст, є районні та обласні ради.

Відповідно до статті 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування відправляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально- економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують доведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції. Обласні та районні ради підтверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку відповідних областей і районів та контролюють їх виконання; затверджують районні і обласні бюджети, які формуються з коштів державного бюджету для їх відповідного розподілу між територіальними громадами або для виконання спільних проектів та з коштів, залучених на договірних засадах з місцевих бюджетів для реалізації спільних соціально-економічних і культурних програм, та контролюють їх виконання; вирішують інші питання, віднесені законом до їхньої компетенції.

Частиною 3 статті 16 Закону № 280/97-ВР встановлено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно з пунктом 30 частини 1 статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання прийняття рішень щодо відчуження комунального майна; затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності; вирішення питань про придбання в установленому законом порядку приватизованого майна, про включення до об`єктів комунальної власності майна, відчуженого в процесі приватизації, договір купівлі-продажу якого в установленому порядку розірвано або визнано недійсним, про надання в концесію об`єктів права комунальної власності, про створення, ліквідацію, реорганізацію а перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності територіальної громади.

Таким чином, засновником та власником корпоративних прав підприємства комунальної форми власності є територіальна громада, інтереси якої представляє відповідна рада.

Відповідно до ч.ч.1-3 статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Отже, до компетенції міської ради належить здійснення розпорядчих функцій та прийняття рішень, зокрема, про створення, ліквідацію. реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади.

Згідно зі статутом Комунального підприємства «Парк Лазаря Глоби» Дніпровської міської ради (), останнє є комунальним унітарним комерційним підприємством, створеним відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 18.03.1998 р. №15 на базі відокремленої частини комунальної власності територіальної громади міста Дніпра.

Підприємство в своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, відповідними рішеннями Дніпровської міської ради, її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови, іншими нормативно - правовими актами України та Статутом.

Власником підприємства є територіальна громада міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради.

Орган, до сфери управління якого входить підприємство, визначається міською радою.

Отже, рада у спірних правовідносинах діє не як суб`єкт владних повноважень, а як засновник юридичної особи (КП «Парк Лазаря Глоби»), а тому оспорюване рішення в цьому випадку не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні КАС України, а є рішенням власника корпоративних прав (засновника), комунальної установи, необхідним для здійснення відповідних реєстраційних дій щодо припинення діяльності Закладу.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 р. по справі № 813/1232/18, від 10.09.2019 р. по справі 121/36/18, від 09.09.2020 р. по справі №260/91/19.

Частиною 5 статті 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із положеннями статті 20 Господарського процесуального кодексу України - господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09.09.2020 р. по справі №260/91/19 додатково зазначила, що такі спори є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства.

За правилом пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, клопотання підлягає задоволенню, а провадження у справі, - закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На виконання положень ч. 1 ст. 239 КАС України, суд роз`яснює, що даний спір підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 44, 183, 229, 238, 255, 295 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Дніпровської міської ради про закриття провадження у справі №160/9939/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправним, нечинним та скасування рішення Дніпровської міської ради VII скликання від 22 липня 2020 р. №103/59, - задовольнити;

Закрити провадження у справі №160/9939/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про визнання протиправним, нечинним та скасування рішення Дніпровської міської ради VII скликання від 22 липня 2020 р. №103/59.

Роз`яснити позивачу, що розгляд та вирішення даної справи віднесено до юрисдикції місцевого господарського суду в порядку господарського судочинства.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається (ч. 2 ст. 239 КАС України).

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Повний текст ухвали виготовлено 18.11.2020 р.

Суддя В.С. Віхрова