Справа № 766/6195/20
Суддя: Кузьміна О. І.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №766/6195/20 н/п 2-а/766/551/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2020року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.,

з участю секретаря судового засідання Білої А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонського прикордонного загону Південного регіонального управління Державної прикордонної служби України, третя особа: ОСОБА_2 про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою Херсонського прикордонного загону Південного регіонального управління Державної прикордонної служби України, третя особа: ОСОБА_2 про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності №165464 від 27.11.2017р. щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.202 КУпАП, накладення на нього штрафу у сумі 119грн.; закриття провадження у адміністративній справі, мотивуючи тим, що 27.11.2017 року тво начальника відділу прикордонної служби «Херсон» ст. лейтенантом Блик Ю.О. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №165464 про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.202 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 119 грн. 27.12.2017р. ОСОБА_1 звернувся до Херсонського міського суд у Херсонської області з позовом до тво начальника відділу прикордонної служби «Херсон» ст. лейтенантом Блик Ю.О. про скасування постанови №165464 від 27.11.2017р.

06.08.2019 року рішенням Херсонського міського суд у Херсонської області у задоволенні позову відмовлено, яке 25.03.2020 року П`ятим апеляційним адміністративним судом рішення Херсонського міського суд у Херсонської області від 06.08.2019 року скасовано. Апеляційним судом встановлено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбаченої ст. 202 КУпАП, уповноважена особа відповідного органу діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Державної прикордонної служби України. Вважає, що відмова у задоволенні адміністративного позову, заявленого до неналежного відповідача за умови неможливості його заміни на стадії перегляду судового рішення в апеляційному порядку, не позбавляє позивача на повторне звернення до суду з тим самим позовом, проте вже до належного відповідача.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.05.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник відповідача Херсонського прикордонного загону Південного регіонального управління Державної прикордонної служби України надав суду відзив на позовну заяву, в якому вважає адміністративний позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки позивач виявлений в пункті пропуску для міжнародного морського сполучення «Херсонський морський торгівельний порт» з недійсною перепусткою, що надає право перебування на території пункту пропуску, чим порушив ст. 26 Закону України «Про державний кордон України», п.3.1 ІІІ розділу Інструкції про встановлення та контроль за додержанням режиму в міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для міжнародного морського сполучення «Херсонський морський торгівельний порт», затвердженої наказом начальника Одеського прикордонного загону від 19.11.2012р.№1092 та постанова відповідає нормам КУпАП.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, представник позивача надала до суду заяву, в якій підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позові та просила розглянути справу за її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позов та просив розглянути справу за його відсутності.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню в повному обсязі, виходячи з наступного.

Частиною 4 статті 9 КАС України передбачено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до частини першої ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так рішенням Херсонського міського суд у Херсонської області №766/22791/17 від 06.08.2019 року встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення АзЧРУ №165464 від 23.11.2017 року, складеного інспектором прикордонної служби - 1 категорії-начальником спеціального приміщення Філатовим О.В., 23.11.2017 р. о 17.00 год. на 3-му причалі прикордонним нарядом був виявлений громадянин України ОСОБА_1 , який перебував без відповідних документів, а саме без перепустки на право знаходження на території пункту пропуску «Херсонський морський торгівельний порт». В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 своїми діями порушив вимоги ст. 26 Закону України «Про державний кордон України» від 04.11.1991 року п. 3.1 розділу 3 Інструкції про встановлення та контроль за додержанням режиму в пункті пропуску через державний кордон України для міжнародного морського вантажного сполучення «Херсонський морський торгівельний порт» 19.11.2012 року №1092.

27.11.2017 року тво начальника відділу прикордонної служби «Херсон» ст. лейтенантом Блик Ю.О. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №165466, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 202 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 119 грн.

Зі змісту постанови вбачається, що суб`єктом владних повноважень встановлено при розгляді справи, що о 17-00 год. 23.11.2017 р. прикордонним нарядом "Контроль за режимом" в пункті пропуску Херсонський морський торгівельний порт в районі 3-го причалу на ОС-10 прапор України було виявлено громадянина ОСОБА_1 , який перебував без відповідних документів, а саме без перепустки на право знаходження на території пункту пропуску. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 26 Закону України "Про державний кордон України" від 04.11.1991 року та п. 3.1 розділу 3 інструкції про встановлення та контроль за додержанням режиму в пункті пропуску через державний кордон України для міжнародного морського вантажного сполучення ХМТП затвердженої наказом начальника Одеського прикордонного загону №1092 від 19.11.2012 року, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 202 КУпАП.

Позивач на момент складення протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності працював матросом-мотористом ТОВ «Баярд», що жодною зі сторін не оспорюється та зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення та постанові про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи серії А00 №213943, довідки серії АА № 751683 з ЄДРПОУ та свідоцтва про право власності на судно серії № НОМЕР_1 , ліцензії Державної служби України з безпеки на транспорті (УКРТРАНСБЕЗПЕКА) від 17.01.2017 № 30, вбачається, що ТОВ «Баярд» здійснює допоміжне обслуговування водного транспорту.

ТОВ «Баярд» 30.11.2017 р., тобто після притягнення позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, звернулося до начальника відділу прикордонної служби «Херсон» та начальника Херсонського прикордонного загону з питань: надати можливість проводити господарську діяльність ТОВ «Баярд»; дати обґрунтування щодо вимог наявності у членів екіпажу «т/х ОС-10», що належить ТОВ «Баярд» перепусток адміністрації Херсонського морського порту.

Херсонський прикордонний загін листом від 04.12.2017 р. інформував ТОВ «Баярд» з посиланням на відповідні норми, що члени екіпажу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 порушили вимоги законодавства, оскільки не мали на території пункту пропуску перепусток, виданих спеціальним підрозділом служби морської безпеки порту.

Згідно з статтею 202 КУпАП порушення прикордонного режиму, режиму в пунктах пропуску через державний кордон України або режимних правил у контрольних пунктах в`їзду - виїзду - тягне за собою накладення штрафу на громадян від семи до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а на посадових осіб - від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положеннями статті 26 Закону України "Про Державний кордон України" встановлено, що режим у пунктах пропуску через державний кордон України - порядок перебування і пересування всіх осіб і транспортних засобів у межах території прикордонних залізничних і автомобільних станцій, морських і річкових портів, аеропортів і аеродромів, відкритих для міжнародного сполучення, а також здійснення іншої діяльності, пов`язаної з пропуском через державний кордон України осіб, транспортних засобів, вантажів, - визначається згідно з законодавством України Державною прикордонною службою України разом з компетентними органами. У приміщеннях і місцях, де здійснюється прикордонний контроль, Державна прикордонна служба України встановлює додаткові режимні правила, що регламентують порядок допуску в них осіб, які беруть участь у контролі та обслуговуванні пасажирів і транспортних засобів закордонного прямування, відправленні з пунктів пропуску транспортних засобів, що вибувають за кордон і прибувають в Україну, а також інші обмеження для запобігання незаконному перетинанню державного кордону України.

Тобто, для встановлення наявності в діях особи ст. 202 КУпАП в конкретному випадку необхідно встановити перебування особи в пункті пропуску через державний кордон України, а саме перебування та пересування особи у межах території прикордонного морського порту, відкритого для міжнародного сполучення, визначеного із законодавством України Державною прикордонною службою разом з компетентними органам та законність такого перебування.

Херсонський морський торгівельний порт Розпорядженням КМУ № 143-р від 29.02.96 р. відкритий, як пункт пропуску через державний кордон України для міжнародного морського вантажного сполучення.

Постановою Кабінету міністрів України від 18 серпня 2010 р. № 751 затверджено Положення про пункти пропуску через державний кордон та пункти контролю.

Відповідно до п.2 вказаного Положення (в редакції на час виявлення порушення) пункт пропуску через державний кордон - спеціально виділена територія на залізничних і автомобільних станціях, у морських і річкових портах, в аеропортах (на аеродромах) з комплексом будівель, споруд і технічних засобів, а також спеціально виділена акваторія у морських і річкових портах, де здійснюються прикордонний, митний та інші види контролю і пропуск через державний кордон осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна (далі - пункт пропуску).

Порядок взаємодії контрольних органів і служб, загальний порядок та послідовність проведення всіх видів контролю в пункті пропуску, пункті контролю визначаються технологічною схемою пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон, яка затверджується окремо для кожного пункту пропуску, пункту контролю відповідно до статті 25 Закону України "Про прикордонний контроль" (пункт 18 Положення).

Другим абзацем ст. 5 Закону України «Про прикордонний контроль» визначено, що Технологічна схема пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон затверджується для кожного пункту пропуску через державний кордон керівником органу охорони державного кордону за погодженням з органом доходів і зборів та керівниками контрольних органів і служб, а також підприємств, на території яких розміщено пункти пропуску через державний кордон.

Межі території та акваторії пункту пропуску (крім місцевого та для морського сполучення), пункту контролю (крім для морського сполучення) визначаються та затверджуються наказом керівника державного органу, підприємства, установи чи організації, на земельній ділянці якого знаходиться пункт пропуску, пункт контролю, за погодженням з начальником органу охорони державного кордону, у зоні відповідальності якого знаходиться пункт пропуску, пункт контролю, та начальником відповідного митного органу. Межі території та акваторії пункту пропуску, пункту контролю для морського сполучення на території та акваторії морського порту визначаються і затверджуються наказом начальника адміністрації морського порту (на території морського рибного порту - наказом начальника морського рибного порту, а на території морських терміналів - власниками морських терміналів) за погодженням з начальником органу охорони державного кордону, у зоні відповідальності якого перебуває пункт пропуску, пункт контролю, та начальником відповідного митного органу(пункт 22 Положення).

Межі акваторії морського порту Херсон визначені Постановою Кабінету Міністрів України № 1132 від 27.12.2008 року та включає згідно додатку акваторію рейду, верхня межа якого перетинає р. Дніпро, з`єднуючи точки з такими координатами: 46 град. 38' 03,0" північної широти, 32 град. 38' 02,0" східної довготи; 46 град. 37' 54,0" північної широти, 32 град. 38' 14,0" східної довготи; водний простір вниз за течією затонів N 1 і 2, рукав р.Кошова до меридіана 32 град. 36' 00,0" східної довготи, акваторії річок Дніпро, Вільховий Дніпро, Рвач до меридіана 32 град. 18' 00,0" східної довготи; акваторію підхідного каналу завширшки 50 метрів, що простягається від Херсонського морського каналу до кар`єру Рибальче, та власне кар`єр.

Таким чином, суд приходить до висновку, що судно ОС-10 під прапором України, на борту з позивачем 23.11.2017 року перебувало в межах пункту пропуску «Херсонський морський торгівельний порт».

Наказом Одеського прикордонного загону № 10952 від 19.1.2012 р. затверджена Інструкція про встановлення та контроль за додержанням режиму в міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для морського сполучення «Херсонський морський торгівельний порт», яка видана на підставі ст. 26 Закону України "Про Державний кордон України"

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Тимчасове перебування і пересування в пункті пропуску через державний кордон осіб та транспортних засобів тимчасове перебування юридичних та фізичних осіб та їх представників, які прямують через державний кордон України, дозволяється тільки на час необхідний для виконання цими особами службових обов`язків, пов`язаних з забезпеченням морського агентування, транспортно-експедиторського обслуговування пропуску через державний кордон осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна, обслуговування суден чи забезпечення функціонування пункту пропуску, охоронного товару (вантажу), а також для проведення господарських або будівних робіт та вирішення інших службових питань. Перебування таких осіб на території пункту пропуску дозволяється на підставі перепустки, виданої спеціальним підрозділом служби морської безпеки порту, та документу, що посвідчує особу.

ОСОБА_1 перепустки, виданої спеціальним підрозділом служби морської безпеки порту не отримував, знаходився на 3 причалі ХМТП, про що особисто вказав у протоколі про адміністративне правопорушення та не заперечував у позові, письмових поясненнях, які подавав протягом розгляду справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що перебування позивача без перепустки на території пункту пропуску (на судні ОС-10 під прапором України в межах акваторії причалу № 3) 23.11.2017 р. є складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 202 КУпАП.

Посилання позивача на перешкоди, що створювалися адміністрацією ХМТП у видачі таких перепусток ТОВ «Баярд» судом не приймаються, оскільки перебування без перепустки на території пункту пропуску є порушенням режиму в пунктах пропуску через державний кордон України.

Також судом не приймається до уваги посилання позивача на розділ 3 Технологічної схеми, оскільки він стосується порядку контролю допоміжних суден(плавзасобів) адміністрації порту, портових операторів та інших суб`єктів господарювання, та не звільняє осіб від обов`язку дотримання режиму пропуску.

У відповідності до вимог статті 222-1 КУпАП органи Державної прикордонної служби України розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням прикордонного режиму, режиму в пунктах пропуску через державний кордон України або режимних правил у контрольних пунктах в`їзду - виїзду, порушенням іноземцями та особами без громадянства правил перебування в Україні і транзитного проїзду через її територію, невиконанням рішення про заборону в`їзду в Україну, порушенням порядку в`їзду на тимчасово окуповану територію України або виїзду з неї, а також з порушенням порядку в`їзду до району проведення антитерористичної операції або виїзду з нього (стаття 202, частина друга статті 203, стаття 203 1 (щодо порушень, виявлених у пункті пропуску (пункті контролю) через державний кордон України, контрольному пункті в`їзду-виїзду або контрольованому прикордонному районі), статті 204 2, 204 4).

Від імені органів Державної прикордонної служби України розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: начальники органів охорони державного кордону та Морської охорони Державної прикордонної служби України та їх заступники; інші посадові особи, уповноважені керівником центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону України.

Згідно до вимог статті 254 Кодексу України про адміністративне правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

За приписами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Суд вважає, що з метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом, уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність (частина друга статті 33 КУпАП). Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Згідно зі статтею 252 КУпАП посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Позивач був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, про що свідчить його підпис у протоколі про адміністративне правопорушення.

Такими чином, суд приходить до висновку, що факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого статтею 202 КУпАП, підтверджено належними доказами, а тому відповідачем правомірно було прийнято постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Посилання позивача на відсутність складу правопорушення, передбаченого статтею 202 КУпАП, суд вважає безпідставним, оскільки наведеною нормою встановлена відповідальність, зокрема, за порушення режиму в пунктах пропуску через державний кордон України. Протоколом про адміністративне правопорушення серії АзЧРУ № 165464 від 23.11.2017 року було встановлено порушення позивачем режиму в пунктах пропуску через державний кордон України - ст.26 Закону України "Про державний кордон України", пункт 3.1 Розділу ІІІ Інструкція про встановлення та контроль за додержанням режиму в міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для морського сполучення «Херсонський морський торгівельний порт».

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що позовні вимоги необґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.202, 222-1, 251, 252, 280 КУпАП, ст. ст. 9, 78, 195, 241-246, 271, 286, 293, 295 КАС України, суд-

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Херсонського прикордонного загону Південного регіонального управління Державної прикордонної служби України, третя особа: ОСОБА_2 про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяО. І. Кузьміна

Повний текст рішення складено 18.11.2020 року