Справа № 227/2924/20
Суддя: Кошля А. О.
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

20.11.2020 227/2924/20
Рішення

Іменем України

20 листопада 2020 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді - Кошлі А.О.,

за участю секретаря судового засідання Заварзіна Я.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про скасування постанови про адміністративне правопорушення (ЄУНСС 227/2924/20),-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з адміністративним позовом до заступника начальника управління Начальника відділу податкового супроводження підприємств харчової промисловості Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної податкової служи Калініної В.М., в якому просить: визнати дії заступника начальника управління Начальника відділу податкового супроводження підприємств харчової промисловості Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної податкової служи Калініної В.М. протиправними та скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності № 6/28-10-50-12 від 24.06.2020 року.

В обґрунтування вимог зазначено, що відповідачем 24.06.2020 року прийнято постанову № 6/28-10-50-12 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 165-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 1394,00 грн. З вказаною постановою позивач не погоджується, вважає її протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 07.10.2020 року замінено первісного відповідача належним - Офіс великих платників податків Державної податкової служби.

В судове засідання позивач не прибув, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи міститься письмовий відзив, в якому заперечують проти позову, з підстав його необґрунтованості.

Згідно ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

12.06.2020 року головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств житлово-комунального господарства та інших галузей Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДПС Яковенко О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення № 19/28-10-50-12-19, згідно якого на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», встановлено, що генеральний директор ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачені ч. 4 ст. 165-1 КУпАП, а саме: допустив несвоєчасну сплату нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за березень 2020 року у сумі 11 822 314, 08 грн., граничний термін сплати 28.04.2020 року, а сплачено платіжними дорученнями на загальну суму 15 727 735,06 грн. починаючи з 05.05.2020 по 28.05.2020 року. Вказана сума перевищує 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, чим порушено ч. 4 ст. 165-1 КУпАП, п. 8, п. 12 ст. 9 ЗУ «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», абз. 6 п. 3 розділу IV Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 20.04.2015 № 449 (зі змінами).

На підставі вищевказаного протоколу 24.06.2020 року заступник начальника управління начальника відділу податкового супроводження підприємств харчової промисловості Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної податкової служи Калініна В.М. винесла постанову № 6/28-10-50-12 якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 165-1 КУпАП до штрафу в сумі 1394 грн.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

З аналізу вищевказаної норми законодавства слід зробити висновок, що неможливо притягнути особу до відповідальності на підставі доказів, які викликають сумніви та, в свою чергу, не встановлюють беззаперечності вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено ст. 62 Податкового Кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначено, що податкові органи мають право: проводити перевірки на підприємствах, в установах і організаціях, у осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, фізичних осіб - підприємців бухгалтерських книг, звітів, кошторисів та інших документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру, отримувати необхідні пояснення, довідки і відомості (зокрема письмові) з питань, що виникають під час такої перевірки. Документальні та камеральні перевірки проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Пунктом 86.1 ст. 86 ПК України визначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

З вказаного випливає, що відповідно до п. 2 частини першої ст. 13 Закону України від 8 липня 2010 року № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» із змінами та доповненнями (далі Закон № 2464) документальні та камеральні перевірки по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі ЄВ) проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України (далі ПКУ).

Підпунктом 191.1.1 п. 191.1 ст. 191, ст. 193 ПКУ функцію контрольно-перевірочної роботи закріплено виключно за контролюючими органами обласного та центрального рівнів.

Порядок проведення камеральних перевірок визначено ст. 76 ПКУ.

З врахуванням вимог ст. 76 ПКУ камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся звітність по ЄВ суцільним порядком. Згода платника ЄВ на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Звітність, подана платниками ЄВ, проходить арифметичний та логічний контроль.

Камеральна перевірка даних, заявлених у звітності по ЄВ, проводиться протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку подання такої звітності, а у разі отримання такої звітності після граничного строку подання протягом 30 календарних днів з дати фактичного подання такої звітності.

Згідно з частиною шістнадцятою ст. 25 Закону № 2464 строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується. Тобто камеральна перевірка дотримання законодавства з питань подання звітності та сплати ЄВ призначається без дотримання строків давності.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 ПКУ.

Згідно з п.86.2 ст. 86 ПКУ у разі встановлення порушень за результатами камеральної перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику.

В даному випадку до матеріалів справи не долучено доказів того, що відповідачем було складено акт перевірки, яким зафіксовано порушення викладене у протоколі від 12.06.2020 року.

Відомості з інтегрованої картки платника податків не звільняють від обов`язку складати акт перевірки у разі виявлення порушень фінансової дисципліни.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що чинним законодавством регламентовано чіткий та послідовний порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення порядку сплати єдиного внеску, таке порушення повинно бути виявлене та зафіксоване в установленому ПКУ порядку.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Окремо суд зазначає, що ч. 4 ст. 165-1 КУпАП передбачено, що несплата або несвоєчасна сплата єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у тому числі авансових платежів, у сумі більше трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від вісімдесяти до ста двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В оскаржуваній постанові вказано стягнення у виді штрафу та зазначена сума 1394 грн., (без вказівки на розмір нмдг) тоді як визначення штрафу здійснюється в неоподатковуваних мінімумах доходів громадян (в даному випадку 82 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1394,00 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З урахуванням вищевикладеного позовні вимоги в частині скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності № 6/28-10-50-12 від 24.06.2020 року підлягають задоволенню. В іншій частині позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 243-245, 250 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної податкової служби про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 6/28-10-50-12 від 24.06.2020 року.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 4 ст.165-1 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В іншій частині вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О.Кошля

20.11.2020