Справа № 160/3707/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2020-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2020 року м. Дніпросправа № 160/3707/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Дніпровської митниці Державної митної служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 травня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Дєєв М.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛСПЛАВТЕХНОЛОГІЇ» до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛСПЛАВТЕХНОЛОГІЇ" звернулось до суду з адміністративним позовом Дніпровської митниці Державної митної служби України, в якому просило про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 від 31.03.2020 року.

В обґрунтування вимог позивач, зазначив, що ним було подано митну декларацію разом з усіма необхідними документами з метою митного оформлення товару, в якій задекларовано товар, за яким ставка ввізного мита складає 0% від митної вартості товару, при цьому відповідач виніс рішення, яким визначено інший код товару за яким ставка ввізного мита становить 5%. Позивач не погоджується із вказаним рішенням та вважає його протиправним та таким, що не відповідає вимогам законодавства, у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 травня 2020 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛСПЛАВТЕХНОЛОГІЇ" до Дніпровської митниці Державної митної служби України - задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Дніпровською митницею Державної митної служби України подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 травня 2020 р., як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не надав належної оцінки обґрунтованості винесення спірного рішення. Скаржник зазначає, що оскаржуване рішення є правомірним та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки під час проведення контролю було встановлено невідповідність визначеного позивачем коду товару, у зв`язку з чим відповідачем було самостійно класифіковано товар та прийнято оскаржуване рішення

У запереченнях на апеляційну скаргу позивач, посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зазначає, що судом першої інстанції належним чином встановлено обставини, що мають значення для справи та надано їм належну юридичну оцінку. Зазначає, що додатково було проведено експерте дослідження Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса № 11681 від 26.06.2020, яке також дає однозначний висновок, що надані для дослідження демпфери-локалізатори не придані для подальшого цільового використання. Також, позивачем було отримано висновок попередньої ідентифікації (недержавної експертизи) щодо ідентифікації товару № 1/01-275 від 30 червня 2020 року, що був проведений Науково-технічним центром оборонних досліджень, який встановив факт того, що вказаний товар не відповідає найменуванню та технічним параметрам товарів, що підлягають державному експертному контролю, які зазначені в списках товарів додатку до постанови КМУ № 86 від 28 січня 2004 року.

Відповідачем надано письмові пояснення, в яких зазначається, що товар, зареєстрований за митною декларацією, на підставі ухвали слідчого судді арештовано, як речовий доказ у кримінальному провадженні. Отже, на теперішній час вказаний товар не випущений у вільний обіг, тобто знаходиться під митним контролем, та є речовим доказом у кримінальному провадженні. Також вказує на те, що відповідно до висновку судового експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 03.09.2020 надані на дослідження предмети, являються демпфер-локалізаторами бронебійно-підкаліберних снарядів ЗБМ-22, що в свою чергу підтверджує правильність експертного висновку СЛЕД від 26.02.2020 та правомірність прийнятого митницею рішення про визначення коду товару.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, заперечення на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить таких висновків.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, 03.03.2020 для здійснення митного контролю та митного оформлення декларантом позивача була подана митна декларація №UА110160/2020/002283, відповідно до якої для проведення митного оформлення було заявлено товар (згідно з гр.31): «Вольфрамовий скрап (брухт) металевий в кусках зі сплаву марки ВНЖ 7-3, ТУ 48-19-54-91, ТУ 48-19-28-82. Хімічний склад: ІУ(вольфрам) - основа, № -6,8% - 7,4%; Де- 2,8%-3,4%. Вага нето - 6 080,00 кг. Вага брутто - 6 200,00кг.

Вказаний товар поставлявся на підставі зовнішньоекономічного контракту №08/05-5МО від 08.05.2018, специфікації №25 від 03.03.2020, укладеного між позивачем та компанією «STELLATA Invest s.r.o.», Чеська Республіка (Прага).

Код Товару за УКТЗЕД, згідно даних гр. 33 МД №UA110160/2020/002283 від 03.03.2020, декларантом заявлено (ставка мита 0%).

Для підтвердження заявлених у МД №UA110160/2020/002283 від 03.03.2020 року даних про товар декларантом разом з МД надано наступні документи: - рахунок-проформа №АТ-24/02-20 від 24.02.2020 року; - рахунок-фактура (інвойс) №0305 від 03.03.2020 та №0302 від 03.03.2020 року; - автотранспортна накладна (CMR) №1061036 від 27.02.2020 року; - декларація про походження товару №0380 від 03.03.2020 року; - експертна довідка Київської обласної ТПП №ФК-19/1220 від 24.12.2019 року; - прайс-лист від 02.03.2020 року; - документ, що містить довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам № від 21.01.2020 року; - зовнішньоекономічний договір №08/05-5МО від 08.05.2018 року; - специфікація №25 від 03.03.2020 року; Додаткові угоди від 27.11.2019 року №6 та від 12.12.2019 року №7; - договір про надання послуг митного брокера №164/CW від 01.03.2018 року; - зовнішньоекономічний договір складського зберігання №161/CW від 05.02.2018 року; - лист власника товару №АТ-16/03-20 від 03.03.2020 року; - фото товару від 02.03.2020 року; - специфікація №32 від 03.03.2020 року; - Лист №АТ-10/20-03 від 03.03.2020 року; - лист вих. 03/010-09 від 03.03.2020 року; - лист про використання №АТ-03/20-03 від 03.03.2020 року; - технологічна схема виробництва феровольфрама від 29.05.2018 року; - лист з ТУ 48-19-54-91, ТУ 48-19-28-82 від 05.03.2020 року; - звернення №03/03-01/01 від 03.03.2020 року.

Відповідачем було проведено контроль митного оформлення із застосуванням Автоматизованої системи аналізу ризиків (АСАУР) відповідно до ст.337 МК України, за результатом якого відбулось генерування форм митного контролю, в т.ч.:

202-1 «Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»;

911-1 «Забезпечення ідентифікації товарів та /або транспортній: засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».

За результатами згенерованих вищевказаних форм митного контролю відповідачем 03.03.2020 року направлено декларанту відповідне електронне повідомлення про необхідність проведення огляду.

03.03.2020 в присутності декларанта відповідачем проведено огляд товару, про що складено відповідний Акт від 03.03.2020 №UА110160/2020/002283.

На підставі зазначеного митним постом «Дніпро-Аеропорт» направлено до відділу кодування та класифікації товарів управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Дніпровської митниці Держмитслужби запит від 04.03.2020 №002283/КТ/16 щодо перевірки правильності класифікації товару, заявленого за ЕМД від 03.03.2020 №UА110160/2020/002283, з описом причини направлення запиту: « 107-3 - Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД».

За результатами митного огляду встановлено, що товар має ознаки металевих виробів, у зв`язку з чим відділом кодування та класифікації товарів на митний пост «Дніпро-Аеропорт» направлено службову записку від 04.03.2020 №24/7.5-15-04-2, за якою запропоновано здійснити відбір проб та зразків товарів для проведення лабораторних досліджень.

За результатами дослідження Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень складено висновок від 26.03.2020 №-0056.

31.03.2020 на підставі вказаного висновку було винесено рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 від 31.03.2020, відповідно до якого визначений декларантом код Товару було змінено на код з описом «складова частина бронебійного снаряду ЗМБ-22 (Заколка), а саме демпфер - локалізатор, що розміщується поперед бронебійних стрижів. Матеріал виготовлення: вольфрамовий сплав типу ВНЖ (вольфрам, нікель, залізо). Середня маса виробу - 822 г. За визначеним відповідачем кодом ) ставка ввізного мита складає 5% від митної вартості Товару.

Позивач не погодившись із вищевказаним рішенням про визначення коду товару та вважаючи його такими, що не відповідає вимогам законодавства, звернувся до суду.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування. (частина 2 статті 1 Митного кодексу України)

Згідно зі статтею 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. (частина 3 статті 318 Митного кодексу України)

Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію. (частина 1 статті 248 Митного кодексу України)

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. (частина 1 статті 257 МК України)

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. (частина 1 статті 69 Митного кодексу України)

Приписами статті 67 Митного кодексу України встановлено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до частини 2 статті 69 Митного кодексу України, органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

За змістом пункту 3 Розділу І «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затвердженого 30 травня 2012 року наказом Міністерства фінансів України №650, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за №1085/21397, контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до пункту 4 Розділу ІІІ зазначеного Порядку встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

Відповідно до пункту 5 Розділу ІІІ цього ж Порядку, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

Відповідно з правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, визначених в Законі України «Про Митний тариф України»: « 1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (…) (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3».

В правилі 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до УКТЗЕД група 81 розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» включаються лише такі недорогоцінні метали, їхні сплави і вироби з них, які ніде більш конкретно не розглянуті в Класифікації: (A) Вольфрам (товарна позиція 8101), молібден (товарна позиція 8102), тантал (товарна позиція 8103), магній (товарна позиція 8104), кобальт, включаючи кобальтові штейни та інші проміжні продукти металургії кобальту (товарна позиція 8105), вісмут (товарна позиція 8106), кадмій (товарна позиція 8107), титан (товарна позиція 8108), цирконій (товарна позиція 8109), сурма (товарна позиція 8110) і марганець (товарна позиція 8111). (B) Берилій, хром, германій, ванадій, галій, гафній, індій, ніобій (колумбій), реній і талій (товарна позиція 8112). До цієї групи включається також металокераміка (товарна позиція 8113). Недорогоцінні метали, які не ввійшли в цю групу або в попередні групи Розділу XV, відносяться до групи 28..

До товарної позиції 8101, заявленої позивачем у МД №UА110160/2020/002283, відносяться: вольфрам і вироби з вольфраму, включаючи відходи та брухт.

Під час митного оформлення товару відповідачем віднесено імпортуємий товар за позицією 93, до якої відносяться: зброя, боєприпаси; їх частини та приладдя. До цієї групи включаються: (1) Зброя усіх видів, призначена для наземних, морських або повітряних воєнних дій, яку використовують війська, поліція (міліція) або інші організовані (спеціальні) служби (митниця, прикордонна охорона і т.д.). (2) Зброя, яка використовується приватними особами для самозахисту, полювання, стрільби по мішенях (наприклад, на невеликій дальності, у тирах або ярмаркових тирах) і т.д. (3) Інші пристрої, що діють за принципом пострілу заряду вибухової речовини (наприклад, лінемети та ракетниці). (4) Боєприпаси та ракети (крім виробів групи 36). За умови додержання декількох винятків до цієї групи також включаються частини і приладдя зброї та частини боєприпасів.

Відповідно до приміток: до цієї групи не включаються: (а) вироби групи 36 (наприклад ударні капсулі, детонатори, ракети освітлювальні); (b) частини загального призначення, зазначені у примітці 2 до розділу ХV, з недорогоцінних металів (розділ XV) або аналогічні вироби з пластмаси (група 39); (c) бойові бронемашини (товарна позиція 8710); (d) телескопічні приціли або інші оптичні пристрої для зброї, якщо вони не встановлені або не подані разом із зброєю, для якої вони призначені (група 90); (e) луки, стріли, фехтувальні рапіри або іграшкова зброя (група 95); або (f) предмети для колекціонування або антикваріат (товарна позиція 9705 або 9706)..

До товарної позиції 9306 включаються: (А) Боєприпаси, наприклад: (1) Снаряди (осколкові, шрапнельні, бронебійні, освітлювальні, трасувальні, запалювальні, димові і т.д.) і всі інші види боєприпасів для гармат, мортир. (2) Патрони усіх видів: холості (включаючи холості патрони для клепального інструменту або для пуску поршневих двигунів внутрішнього згоряння з запаленням від стиску), з кулями, трасувальні, запалювальні, бронебійні, патрони зі сферичними кулями і дробом для спортивних рушниць і т.д. (3) Осердя (кулі), дробинки (порожнисті, сферичні, з проточкою і т.д.) і стріли для пневматичних, газових чи пружинних рушниць, карабінів або пістолетів, крім тих, які застосовуються в іграшках товарної позиції 9503. (B) Балістичні ракети, бойові частини яких повертаються на поверхню Землі після досягнення ними точки апогею і які надають корисному вантажу кінцевої швидкості не більше 7000 м/с. (C) Боєприпаси тих типів, в яких після їх запуску працює власний двигун, наприклад, торпеди, літаки-снаряди, (конструктивно подібні з літаками), авіаційні керовані ракети та активно-реактивні снаряди. (D) Інші засоби для ведення бойових дій, наприклад, наземні та морські міни, бомби глибинні, гранати ручні та гвинтівкові, бомби авіаційні. (E) Гарпуни з вибуховими головками або без них, для гарпунних гармат і т.д. (F) Частини боєприпасів і засоби для ведення бойових дій, наприклад: (1) Корпуси гранат, мін, бомб, снарядів і торпед. (2) Патронні гільзи та інші частини патронів, наприклад, днища (з латуні), внутрішні стаканчики і внутрішні днища та гільзи (з металу або картону), пижі (з фетру або повсті, паперу або пробки і т.д.). (3) Кулі та свинцевий дріб, як приладдя боєприпасів. (4) Підривні механізми (які встановлюються у хвості та голові боєприпасу) сповільненої, ударної або неконтактної дії (електронно-керовані) до снарядів, торпед і т.д.; частини підривних механізмів, включаючи запобіжні пристрої. (5) Механічні частини до деяких видів боєприпасів, такі як спеціальні рушії і гіроскопи до торпед. (6) Боєголовки і камери плавучості до торпед. (7) Ударники, запобіжні чеки, важелі та інші частини гранат. (8) Бомбові стабілізатори.

Відповідач класифікував товар за кодом для військових цілей.

Як слідує з висновку експерта №-0056 від 26.03.2020, визначені фізико-хімічні та органолептичні показники наданої проби не суперечать можливості їх ідентифікації як виробів з вольфрамових сплавів типу ВНЖ (вольфрам, нікель, залізо) та опису товару в графі 31 митної декларації №UA110160/2020/002283.

У вказаному висновку зразки ідентифіковано як «складові частини бронебійних снарядів «ЗБМ-22» (Заколка) та зазначено про те, що товар віднести до «брухту і відходів кольорових металів і сплавів» не видається можливим, оскільки на товар відсутні будь які документи щодо списання товарів військового призначення внаслідок морального чи фізичного зносу, непоправного браку.

Також, у висновку №-0056 від 26.03.2020 зазначено наступне: «За результатами зовнішнього огляду, проведеним вимірюванням, відповідно до інформації, отриманої з загальнодоступної мережі Інтернет, надані на дослідження предмети ідентифіковано як складові частини, імовірно 125 - мм бронебійних снарядів «ЗБМ-22» (Заколка), пострілу «ЗВБМ-9», а саме демпферів-локалізаторів, що розміщуються поперед бронебійних стрижнів. Здійснити більш детальну ідентифікацію наданих на дослідження зразків не видається можливим у зв`язку з відсутністю в загальнодоступних мережах необхідної детальної технічної інформації щодо бронебійних боєприпасів, що використовуються в танкових та протитанкових гарматах».

Задовольняючи позовні вимоги та скасовуючи спірне рішення про визначення коду товару, суд першої інстанції вказував на те, що висновки експертного дослідження ґрунтуються на інформації отриманій з мережі Інтернет, і суд не може вважати це належним доказом обґрунтованості позиції, відповідача.

Разом з тим, колегія суддів не може погодитись з висновками суду першої інстанції з огляду на те, що жоден з доказів не може мати для суду визначального значення, всі докази повинні оцінюватись в сукупності.

Так, обґрунтовуючи правильність поданого декларантом коду товару, позивач вказував на те, що згідно до висновків експертних досліджень наданий товар є брухтом вольфраму. На підтвердження даної обставини позивачем надано експертну довідку Київської обласної регіональної Торгово-промислової палати від 24.12.2019 року№19/1220, лист Міністерства юстиції України №1196-20 від 24.03.2020 року, Висновок експертного товарознавчого дослідження №1 від 23.03.2020 року та Висновок Торгово-промислової палати Ростовської області № від 21.01.2020 року.

Дослідивши вказані документи, колегія суддів не може вважати їх беззаперечними доказами правильності визначення імпортуємого товару за товарною позицією 8101.

Так, довідки Київської торгово-промислової палати та висновок Торгово-промислової палати ґрунтуються лише на дослідженні товаросупровідних документів на іпмортуємий товар. Даними експертними установами не досліджувались безпосередньо сам товар, а отже вказані висновки не можуть надати об`єктивну оцінку властивостей об`єкту оцінки. Крім того, згідно до приписів ст. 11 Закону України «Про торгово-промислові товари в Україні» дані установи проводячи експертизу товарів надають оцінку їх якості, кількості, комплектності, вартості, проте визначення товарного коду товару відповідно до УКТЗЕД не входить до кола компетенцій торгово-промислової палати.

У висновку експертного товарознавчого дослідження від 23.03.2020 наданого позивачем, експерт, встановлюючи фізико-хімічні властивості товару, зазначив, що за допомогою методу візуального контролю, ним встановлена неможливість подальшого використання наданих зразків за цільовим призначенням внаслідок їх пошкодження. На думку позивача, з чим погодився суд першої інстанції, це свідчить про те, що імпортуємий товар можна віднести до металобрухту. Разом з тим, стверджуючи про неможливість подальшого використання товару за цільовим призначенням, експерт не вказує, яке цільове призначення даного товару мається на увазі та яке функціональне призначення взагалі виконував даний зразок, до того, як стати непридатним до використання металобрухтом.

В свою чергу, обґрунтовуючи правомірність прийняття спірного рішення про визначення коду товару, митним органом зазначеного, що перш за все, для віднесення товару до категорії брухту, потребує документів, що підтверджують його походження.

Так, згідно до примітки 8 до Розділу ХV VКТЗЕД зазначено, що в даній категорії до відходів та брухту відносяться металеві відходи та брухт, одержані в процесі виробництва або механічного оброблення металів, і металеві вироби, які остаточно не придатні для використання за призначенням унаслідок поломки, розривів, зношення або інших причин.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про металобрухт» металобрухтом є непридатні для прямого використання вироби або частини виробів, які за рішенням власника втратили експлуатаційну цінність внаслідок фізичного або морального зносу і містять у собі чорні або кольорові метали чи їх сплави, а також вироби з металу, що мають непоправний брак, залишки чорних і кольорових металів і їх сплавів.

Так, згідно до товаросупровідних документів, зазначено, що товар походженням з- Росії, придбано компанією «STELLATA Invest s.r.o.», Чеська Республіка (Прага) у комапнії IMAGO COMMERCE LP (Канада) та в подальшому реалізовано позивачу. Разом з тим, будь-яких документів від безпосереднього власника товару, не надано. Так само не надано документів від власника, що вказують на непридатність даних металевих предметів до їх функціонального використання за призначенням та віднесення товару до брухту.

Під час митного оформлення товару, задекларованого позивачем в МД №UА110160/2020/002283, митний орган виявив неправильну класифікацію товару та у зв`язку з виникненням складного питання при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД дійшов до висновку про необхідність залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення.

Так, у запиті про проведення дослідження №2/7.5-28-09-02-46 від 05.03.2020 до експертного підрозділу сформульовано таке завдання для дослідження: 1) провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису товару у графі 31 ВМД; 2)визначити елементний склад товару; 3) визначити чи відповідає товар марці - ВНЖ (7-3); 4) визначити фізичні характеристики товару (маса, розмір, наявні пошкодження, іржа, тощо); 5) визначити чи відповідає товар примітці 8 (а) до розділу ХV; 6) визначити відповідність товару ТУ 48-19-54-91, ТУ 48-19-28-82 зазначених у графі 31 МД; 7) визначити відповідність товару ДСТУ 3211:2009/ГОСТ 1639:2009; 8) визначити чи відноситься товар до виробів з металокераміки, виробів з чорних металів тощо; 9) визначити чи відноситься товар до виробів бувших у використанні та непридатних для використання, або такі, що втратили експлуатаційну цінність; 10) визначити чи відноситься товарів військового призначення та подвійного призначення та подвійного використання або їх частин; 11) відповідно до ч.10 ст.357 Митного кодексу України у разі виявлення істотних обставин з приводу яких не було поставлено запитань включити їх до висновку.

Згідно з висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень складено №-0056 від 26.03.2020 за результатами досліджень вказано наступе:

«Надана на дослідження проба має вигляд чотирьох металевих порожнистих виробів з одного боку конічної а з іншого циліндричної форми з різьбою, сірого кольору, (зобр. 1-4). На поверхні виробів наявні вм`ятини, надрізи, сліди пошкодження. Надані на дослідження предмети мають середню масу 822 г. Середні розміри зразків наведені в дослідній частині на зобр. № 4 у п. 11.3 Висновку.

За результатами досліджень якісного елементного складу наданої на дослідження проби виявлено наступні елементи: вольфрам (основа), нікель, залізо а також виявлено домішки хрому, молібдену, цинку.

Визначені фізико-хімічні та органолептичні показники наданої на дослідження проби не суперечать можливості їх ідентифікації як виробів з вольфрамових сплавів типу ВНЖ (вольфрам, нікель, залізо), а також опису товару в гр. 31 МД від 03.03.2020 №ІЇАІ 10160/2020/002283 в частині «зі сплаву ВНЖ».

Для встановлення відповідності наданого на дослідження товару до марки сплаву ВНЖ (7-13), ТУ 48-19-54-91, ГУ 48-19-28-82 необхідне проведення кількісного дослідження елементного складу, а також механічних властивостей. На даний момент вказані дослідження в СЛЕД Держмитслужби не проводяться за відсутністю необхідного обладнання (спектрометру з налаштуванням на дослідження сплавів вольфраму та набору відповідних стандартних зразків, а також розривної машини та твердоміру).

Надані на дослідження предмети, що є складовими частинами бронебійних снарядів «ЗБМ-22» (Заколка), а саме демпферами-локалізаторами, що розміщені поперед бронебійних стрижнів, мають ознаки товарів зазначених в Списку товарів військового призначення згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20.11.2003 № 1807 «Про затвердження Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення».

Надані на дослідження складові частини бронебійних снарядів, імовірно, демонтовано та пошкоджено механічним способом, оскільки при прямому використанні даного типу снарядів (пострілі та влучення в ціль) бронебійні стрижні імовірно мають набагато суттєвіші пошкодження (розтріскування, розплавлення тощо). Встановлення фізичного зносу, втрати експлуатаційної цінності частин бронебійних снарядів виходить за межі компетенції -та уповноважень СЛЕД Держмитслужби.

Відповідно до законодавства, Держекспортконтроль України проводить експертизу в галузі державного експортного контролю, одним із основних завдань якої є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю.

Враховуючи вищезазначене та оскільки на товар відсутні будь-які документи щодо списання товарів військового призначення внаслідок морального чи фізичного зносу, непоправного браку (для визначення товару металобрухтом), визначити відповідність наданої на дослідження проби ДСТУ 3211:2009/ГОСТ 1639:2009 «Брухт і відходи кольорових металів і сплавів. Загальні умови» не видається можливим.».

Вказаний висновок експерта став підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 від 31.03.2020 року, відповідно до якого визначений декларантом код Товару було змінено на код з описом «складова частина бронебійного снаряду ЗМБ-22 (Заколка), а саме демпфер - локалізатор, що розміщується поперед бронебійних стрижів. Матеріал виготовлення: вольфрамовий сплав типу ВНЖ (вольфрам, нікель, залізо). Середня маса виробу - 822 г. За визначеним відповідачем кодом ( ) ставка ввізного мита складає 5% від митної вартості Товару.

Суд першої інстанції, надаючи оцінку даному доказу зазначив, що фізико-хімічні властивості товару, а саме те, що основну масу зразків складає вольфрам, що співпадає, з характеристикою заявленою позивачем та підтверджує правильність визначеного коду товару. А висновки, щодо належності даного брухту до бронебійних снарядів, зроблено на підставі інформації з мережі Інтерне, а отже не можуть вважатись ґрунтовними.

Суд апеляційної інстанції не може вважати обґрунтованим такий висновок суду із зазначених вище підстав, а також з огляду на те, що подана позивачем митна документація для проведення митного оформлення товару, не дає підстави для беззаперечного висновку про можливість класифікації заявленого позивачем до митного оформлення товару за митною декларацією за кодом УКТЗЕД .

Водночас, колегія суддів зазначає, що положеннями частинам 2 та 4 статті 69 Митного кодексу України, визначено, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД та у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Враховуючи наведені встановлені обставини та повноваження митного органу щодо класифікації товарів, поданих до митного оформлення, суд апеляційної інстанції вважає відсутніми підстави для висновку про протиправність оскаржуваного рішення митного органу про визначення коду товару.

Крім того, об`єктивно висновок відповідача про визначення коду товару, підтверджується висновком судового експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 03.09.2020 року №19/104-11/1/258, відповідно до якого, надані на дослідження предмети, являються демпфер-локалізаторами бронебійно-підкаліберних снарядів ЗБМ-22.

Натомість, надаючи оцінку доводам позивача та наданому ним висновку експертного вибухотехнічного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса № 11681 від 26.06.2020, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що, як слідує зі змісту висновку, для експертного дослідження об`єкти були надані упакованими в одному полімерному прозорому пакеті типу «файл». Пакет не зав`язаний, не опломбований та на ньому відсутні будь-які бирки із супровідним текстом.

Зазначене свідчить, що до вказаної експертної установи зразки товару були подані не в передбаченому законом порядку, без дотримання визначеної процедури відбору зразків та проб, не опломбовані, що свідчить про неможливість беззаперечно ідентифікувати належність зразків наданих для експертного дослідження до товару, що задекларований за митною декларацією.

Враховуючи встановлені обставини справи в їх сукупності та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції, неповно встановлено обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Державної митної служби України задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 травня 2020 року скасувати.

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛСПЛАВТЕХНОЛОГІЇ» до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров