Справа № 640/8474/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8474/19 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

за участю секретаря Ткаченка В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Груп Україна» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України, про визнання неправомірними дій, зобов`язання вчинити дії, скасування рішень, за апеляційною скаргою Державної податкової служби України та скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.07.2020, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МС Груп Україна» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної фіскальної служби України в якому просить визнати неправомірним зменшення в Системі електронного адміністрування ПДВ показника «сума податку, на яку ТОВ «МС Груп Україна» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на 177475,00 грн та збільшення на цю суму показника «загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником податку у поданих контролюючому органу податкових деклараціях з податку, сума податку, зазначеної у складених таким платником податкових накладних, зареєстрованих у реєстрі».

Також просив скасувати рішення ГУ ДФС у м. Києві, оформлене у формі листа від 19.11.2018 № 104934/10/26-15-12-01-18; скасувати рішення ДФС України, оформлене у формі листа від 04.01.2019 № 352/6/99-99-12-03-01-15; зобов`язати ДФС України збільшити в Системі електронного адміністрування ПДВ показник «сума податку, на яку ТОВ «МС Груп Україна» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на 177 475,00 грн, надавши таким чином підприємству законну можливість реєстрації податкових накладних на вказану суму; зобов`язати ДФС України подати суду звіт про виконання судового рішення протягом одного тижня з дня набрання законної сили даним судовим рішенням.

Ухвалою від 06.07.2020 Окружний адміністративний суд м. Києва закрив провадження у справі в частині позовних вимог щодо скасування рішення ГУ ДФС у м. Києві, оформлене у формі листа від 19.11.2018 № 104934/10/26-15-12-01-18 та скасування рішення ДФС України, оформлене у формі листа від 04.01.2019 № 352/6/99-99-12-03-01-15.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.07.2020 позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними дії Державної податкової служби Eкраїни щодо відмови у збільшення в Системі електронного адміністрування ПДВ показника «сума податку, на яку ТОВ «МС Груп Україна» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на 177 475,00 грн.

Зобов`язано ДПС України збільшити в Системі електронного адміністрування ПДВ показник «сума податку, на яку ТОВ «МС Груп Україна» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на 177 475,00 грн, надавши таким чином підприємству законну можливість реєстрації податкових накладних на вказану суму.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачі подали апеляційні скарги, в яких просять скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідачі вказують, що судом першої інстанції належно не встановлено обставини справи та не спростовано доводи контролюючого органу, що призвело до прийняття неправомірного та безпідставного рішення у справі.

Представник позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції просив відмовити у задоволенні вимог скарг відповідачів.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися. Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, та з огляду на заходи щодо запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників відповідачів.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відкладення розгляду справи спричинить невиправдане порушення процесуального строку її розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «МС Груп Україна» 11.12.2017 було зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №14 від 30.11.2017 (сума ПДВ у розмірі 177 475,00 грн), виписану на ТОВ «ЛІОН РЕСАЙКЛІНГ» (код 39757586). Відповідно «реєстраційний ліміт» зменшився саме на суму 177 475,00 грн.

Оскільки вказана податкова накладна була складена помилково, то керуючись положеннями п. 192.1. ст.192 ПКУ, позивачем 22.02.2018 був зареєстрований розрахунок коригування №1.

Згідно зі сформованого 20.03.2018 витягу із системи електронного адміністрування ПДВ за №20301172 позивачем установлено, що загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником податку у поданих контролюючому органу податкових деклараціях з податку, сума податку, зазначеної у складених таким платником податкових накладних, зареєстрованих у реєстрі, становить 177 475,00 грн.

31.10.2018 позивачем направлено до ДФС України та ГУ ДФС у м. Києві заяву від 30.10.2018 №30-10/18 про збільшення в системі електронного адміністрування ПДВ показник «сума податку, на яку ТОВ «МС Груп Україна» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» на 177 475,00 грн., надавши таким чином підприємству законну можливість реєстрації податкових накладних на вказану суму.

Листами від 19.11.2018 № 104934/10/26-15-12-01-18 від ГУ ДФС у м. Києві та 04.01.2019 № 352/6/99-99-12-03-01-15 від ДФС України позивача повідомлено, що реєстраційна сума обчислюється автоматично та централізовано на рівні ДФС України для кожного платника податку щоразу, як відбувається зміна значення будь-якого з показників формули. СЕА ПДВ працює виключно в автоматичному режимі та не допускає ручного втручання в її роботу.

Враховуючи викладені обставини позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що поновлення порушених прав позивача шляхом збільшення у системі електронного адміністрування ПДВ суми, на яку товариство має право реєструвати ПН та/або РК в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до повноважень ДПС, а тому саме ДПС зобов`язаний здійснити відповідне збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у системі електронного адміністрування ПДВ.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають з приводу справляння податків і зборів, порядок адміністрування податків і зборів, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства в Україні регулюються Податковим кодексом України, який при вирішенні справи застосовується в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі коли платником податку після реєстрації податкової накладної виявлено помилковість виписки такої накладної або інші недоліки, законодавцем передбачено певний алгоритм дій для платників податків, направлених на усунення розбіжностей в податковому обліку платника у такому випадку.

Згідно п. 21 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 2015 року № 1307, у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Приписами п. п. 192.1.1 п. 192.1 ст. 192 ПК України, передбачено, що якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної.

Згідно з приписами ст. 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Нормами п. 200-1.2 ст. 200-1 ПК України, зазначено, що платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків визначений Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість».

Згідно з п. 4 Порядку № 569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних здійснюється виключно у межах реєстраційної суми, яка обчислюється за формулою, встановленою пунктом 200-1.3 статті 200-1 розділу V ПК України та п. 9 Порядку № 569.

Відповідно п. 9 Порядку №569 платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою: ?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де ?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником податку у поданих контролюючому органу податкових деклараціях з податку, суми податку, зазначеної у складених таким платником податкових накладних, зареєстрованих у Реєстрі, яка визначається як різниця між:

- сумами податкових зобов`язань за операціями з постачання/надання товарів/послуг та отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України, здійсненими після 1 липня 2015 року, та їх подальшого коригування згідно із статтею 192 Кодексу, задекларованими платником у податкових деклараціях з податку, з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них;

- сумами податку, зазначеними платником податку в податкових накладних, що складені за такими операціями (в тому числі податкових накладних, які не видаються отримувачу, а також складених під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України), здійсненими після 1 липня 2015 року, та розрахунків коригування, складених починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстрованих в Реєстрі, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року.

За приписами п.13 Порядку № 569 ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Судом першої інстанції зроблено висновок, що ДПС України протиправно не вжила заходів щодо збільшення у системі електронного адміністрування ПДВ на електронному рахунку позивача суми, на яку позивач має право зареєструвати ПН та/або РК в ЄРПН.

Разом з тим, показник ?Перевищ розраховується автоматично після прийняття звітності з ПДВ між: сумами податкових зобов`язань за операціями з постачання товарів (послуг) та отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України та їх подальшого коригування згідно із статтею 192 Кодексу, задекларованими платником у податкових деклараціях з податку з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них сумами податку, зазначеними платником податку у податкових накладних, що складені за такими операціями (у тому числі податкових накладних, які не видаються отримувачу, а також складених під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України), та розрахунках коригування до них, зареєстрованих у ЄРПН.

ТОВ «МС Груп Україна» сума перевищення розраховувалась за лютий 2018 року і складає 177,5 тис.грн., як різниця між податковими зобов`язаннями згідно поданої платником декларацій з ПДВ за лютий 2018 року ( 1 164,3 тис. грн.) та сумами податку за виписаними у лютому 2018 року податковими накладними та розрахунками коригування до них зареєстрованих в ЄРПН (986,8 тис.грн.).

Як вказують відповідачі, при розгляді відображення в СЕА ПДВ показників звітності з ПДВ ТОВ «МС Груп Україна» встановлено, що порушень в частині розрахунків показників у СЕА ПДВ по ТОВ «МС Груп Україна» не виявлено.

Не врахування окремих податкових накладних/розрахунків коригування і визначення реєстраційної суми не передбачено ПК України.

Посилання апеляційних скарг спростовують зазначені судом першої інстанції висновки та свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, оскільки містять аргументовані доводи на спростування правомірності висновку суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи, та свідчать про порушення судом першої інстанції при розгляді справи норм матеріального права.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.07.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Груп Україна» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання неправомірними дій, зобов`язання вчинити дії, скасування рішень - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2020 скасувати в частині задоволених позовних вимог та відмовити у їх задоволенні.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 18.11.2020