Справа № 826/9885/15
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9885/15 Суддя (судді) першої інстанції: Мазур А.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Кабінету Міністрів України, за участю третьої особи - ОСОБА_4 , про визнання протиправною та скасування постанови №409 від 06 серпня 2016 року, визнання протиправною постанови №583 від 03 березня 2015 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2016 року у справі № 826/9885/15 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Кабінету Міністрів України, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа: ОСОБА_4 про визнання протиправною та скасування постанови № 409 від 06 серпня 2016 року, визнання протиправною постанови № 583 від 03 березня 2015 року, в якій просить суд скасувати постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2016 року рок упо справі №826/9885/15 в частині вимог до НКРЕКП за нововиявленими обставинами та ухвалити рішення про задоволення позовних вимог в цій частині.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами повернуто. В обґрунтування такого висновку судом першої інстанції зазначено, що заявник не зазначив обставин, які є нововиявленими в розумінні процесуального закону. Підкреслює, що заявниця не довела суду правового зв`язку, що судове рішення стосується її прав, інтересів та обов`язків.

Не погоджуючись з викладеним в ухвалі рішенням, заявник подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що виокремлення судом першої інстанції в даній справі окремих суб`єктів, на яких поширюється дія постанови НКРЕКП, має відбуватися при розгляді справи по суті.

На адресу суду від НКРЕКП та Кабінету Міністрів України надійшли відзиви на апеляційну скаргу, в яких останні просять залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обгрунтовують тим, що ОСОБА_1 не наведено істотних для справи обставин фактичного та юридичного характеру, які об`єктивно мали місце під час розгляду справи, не були встановлені судом, а також не були відомі суду та особі, яка звертається із заявою.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2020 року залишено позовну заяву без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків. Так, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2020 року встановлено, що заявницею не наведено істотних для справи обставин фактичного та юридичного характеру, які об`єктивно мали місце під час розгляду адміністративної справи №826/9885/15 та не були встановлені судом, а також не були відомі суду та особі, яка звертається із заявою, у зв`язку з чим, запропоновано останній навести істотні підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

Копію ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2020 року представник позивача отримав 17 лютого 2020 року, про що свідчить наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

При цьому, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами повернуто, оскільки позивачем не було виконано вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може не погодитися з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з частиною другою статті 361 КАС України встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення.

Згідно з пунктом 6 частини другої статті 364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 364 КАС України встановлено, що до заяви додаються докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

В обґрунтування поданої заяви позивач наводить перелік судових рішень, прийнятих в межах розгляду даної справи і просить їх скасувати і прийняте нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

Заявник вважає, що зазначене судове рішення має бути переглянуто за нововиявленими обставинами у зв`язку з тим, що встановлення судом факту втрати чинності постановою НКРЕКП відбулося без врахування того факту, що чинності ця постанова і не набувала внаслідок начебто неутворення відповідача у порядку, визначеному Конституцією. Вказані доводи не можуть слугувати підставою для перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами в розумінні положень КАС України.

Таким чином, заявник не усунула недоліки заяви, зазначені в ухвалі Окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року, оскільки вона не зазначила обставин, які є нововиявленими в розумінні наведених вище норм КАС України, з посиланням на докази, що підтверджують наявність таких обставин і наданням відповідних доказів.

Аналогічний висновок щодо обґрунтовання вимог про перегляд судового рішення викладено в ухвалі Верховного Суду від 23 березня 2020 року у справі № 344/16961/13-а.

Відповідно до частини третьої статті 366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу, що у зв`язку з оголошенням карантину згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" законодавцем було внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України та доповнено пункт 3 Прикінцевих положень останнього нормою, за якою, зокрема, строк для усунення недоліків позовної заяви продовжується на час дії карантину.

Як було встановлено раніше, конверт, в якому позивачу направлялася копія ухвали від 07 лютого 2020 року про залишення заяви без руху, було отримано представником заявника 17 лютого 2020 року. Таким чином, строк для усунення недоліків позовної заяви в силу приписів вже згаданого пункту 3 Прикінцевих положень КАС України закінчився до моменту запровадження карантину.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що заявник не усунув у встановлений судом строк визначені в ухвалі про залишення заяви без руху недоліки, а тому наявні правові підстави для повернення поданої ОСОБА_5 заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов