Справа № 340/2967/20
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 листопада 2020 року м. Дніпросправа № 340/2967/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Виконувача обов`язків керівника Кіровоградської місцевої прокуратури

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі № 340/2967/20 (м. Кропивницький, суддя першої інстанції Сагун А.В.)

за позовом першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління ДПС у Кіровоградській області

до ОСОБА_1

про стягнення податкового боргу, -

встановив:

31 липня 2020 року перший заступник керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути на користь Державного бюджету України з ОСОБА_1 податковий борг з плати за землю в сумі 275 428 грн. 94 коп, шляхом зарахування коштів на розрахунковий рахунок: отримувач - УК у Кіров.р-ні/отг.с.Первозванівка, код отримувача (ЄДРПОУ): 38036997, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку: UА0011483, код класифікації доходів бюджету - 18010600).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі № 340/2967/20 позовна заява першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління ДПС у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу повернута позивачеві, оскільки позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, виконувач обов`язків керівника Кіровоградської місцевої прокуратури оскаржив в апеляційному порядку, посилаючись на її необґрунтованість. В апеляційній скарзі скаржник зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги приписи ч.1 ст.24 Закону України «Про прокуратуру» згідно якої право подання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається, зокрема, керівникам окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Звернення прокурора з позовом у даній справі стосується виконання прокуратурою функцій з представництва інтересів держави в суді в порядку, передбаченому статтями 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», а не здійснення її представництва у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями. Зауважує, що суд безпідставно не застосував норми ст.24 Закону України «Про прокуратуру».

Відзив на апеляційну скаргу на адресу суду не надходив.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено, що перший заступник керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Козир Є.М. звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства за правилами, встановленими КАС України, з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління ДПС у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу. Позовну заяву у даній справі підписано першим заступником керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Козирем Є.М. До позовної заяви долучено копію наказу Прокуратури Кіровоградської області №35к від 31.01.2020р. про призначення ОСОБА_2 на посаду першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури.

05 серпня 2020 року ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду позовну заяву повернуто позивачеві, оскільки позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Правомірність вказаної ухвали є предметом спору, переданого на розгляд суду.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позовну заяву підписано особою, яка не мала на це відповідних повноважень.

Колегія суддів не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з частиною 3 статті 5 КАС України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

За змістом частин 3, 4 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

За приписами статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Згідно пункту 2 частини першої статті 2 Закону України "Про прокуратуру" на прокуратуру покладається функція щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Так, відповідно до абзацу 1 частини 3 та абзаців 1, 2 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Судом першої інстанції під час вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду не прийнято до уваги положення частини 1 статті 24 Закону України «Про прокуратуру», що регулює особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді, та якою визначено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Відповідно до частин першої та другої статті 12 Закону України «Про прокуратуру» у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором. Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 13 Закону України «Про прокуратуру» керівник окружної прокуратури представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Частиною третьою статті 13 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що у разі відсутності керівника окружної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник окружної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника окружної прокуратури.

Абзацом 1 п.3 Розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" № 113-IX від 19.09.2019, встановлено, що до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури.

На даний час в органах прокуратури діють місцеві прокуратури, оскільки окружні прокуратури не створені, та повноваження прокурора, передбачені статтею 131-1 Конституції України, статтею 53 КАС України та статтею 24 Закону України «Про прокуратуру» виконують керівники місцевих прокуратур, їх перші заступники та заступники.

Прокурор може брати участь у розгляді судом адміністративних, господарських або цивільних справ як представник органу прокуратури, яка має статус відповідача, позивача або третьої особи, а також як представник держави - виконуючи конституційну функцію представництва інтересів держави в суді. При цьому, статус прокурора, що здійснює представництво інтересів держави в суді, не можна ототожнювати зі статусом представника сторони в судовому процесі.

Представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено статтею 24 Закону України «Про прокуратуру».

У спірному випадку прокурором подано позов на виконання Прокуратурою функції щодо представництва інтересів держави в суді у порядку, передбаченому статтями 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», а не на захист прав, свобод та інтересів Прокуратури, як самостійного позивача у статусі юридичної особи.

Таким чином, вирішуючи питання щодо прийняття позовної заяви, суд повинен був керуватися положеннями частини 1 статті 24 Закону України «Про прокуратуру», що регулює особливості здійснення окремих форм представництва Прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді,

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необґрунтованість висновків суду першої інстанції про те, що у спірному випадку у першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури відсутні повноваження на підписання позовної заяви, оскільки таке право визначено частиною 1 статті 24 Закону України «Про прокуратуру».

Проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що прийнята судом першої інстанції ухвала про повернення позовної заяви є такою, що прийнята з порушенням норм процесуального права. Суд апеляційної інстанції вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви з посиланням на відсутність у особи, яка підписала позовну заяву, на це відповідних повноважень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги у зв`язку із порушенням судом першої інстанції норм процесуального права та скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 241-245, 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Виконувача обов`язків керівника Кіровоградської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 р. у справі № 340/2967/20 - скасувати.

Справу № 340/2967/20 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О.М. Панченко

суддя С.М. Іванов

суддя В.Є. Чередниченко