Справа № 400/2816/20
Суддя: Марич Є. В.
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2020 р. справа № 400/2816/20

м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Марича Є.В., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного пощовного провадження адміністративну справу

за позовом:ОСОБА_1 , АДРЕСА_1
до відповідача:Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, проспект Миру, 34,Миколаїв,54034
про:визнання протиправним та скасування наказу від 10.06.2020р. №3-дс, поновлення на посаді,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулась до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (далі-відповідач), в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ від 10.06.2020 р. №3-дс про звільнення з посади начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області; поновити позивача на посаді начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області з 12.06.2020 р.; стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що під час дисциплінарного провадження було встановлено та наведено факти, що підтверджують відсутність вчинення нею дисциплінарного проступку. Також під час затвердження погоджувального акту, який став підставою для відкриття дисциплінарного провадження, земельним законодавством не передбачено дискреційних повноважень позивача, відтак позивач не могла діяти в інший спосіб. Крім того, у розпорядженні дисциплінарної комісії відсутня інформація, що підтверджує наявність особистих, сімейних, дружніх або інших позаслужбових стосунків між позивачем, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , а на час підписання наказів позивач не перебувала у безпосередньому підпорядкуванні ОСОБА_2 .

Ухвалою від 16.07.2020 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Від відповідача надійшов відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що строк на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не пропущено, під час дисциплінарного провадження повністю доведено вину позивача, порядок притягнення відповідача до дисциплінарної відповідальності відповідачем не порушено, а дисциплінарне стягнення є співмірним дисциплінарному проступку.

Від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримала позовні вимоги.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Інших процесуальних дій у справі судом не вчинялось.

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

Позивач працювала у Головному управлінні Держгеокадастру у Миколаївській області з 15.03.2017 р. З 27.12.2019 р. працювала на посаді начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення управління землеустрою та охорони земель.

До Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області надійшо повідомлення про корупцію від анонімного викривача щодо керівника Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, яке зареєстровано 26.05.2020 р. У повідомленні наводились факти порушення законодавства щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, наявності спільного приватного інтересу ОСОБА_1 , які у підсумку привели до прийняття нею неправомірних рішень.

В ході розгляду вищезазначеного повідомлення було встановлено, що позивач під час виконання обов`язків начальника Головного управління, а згодом обіймаючи посаду першого заступника начальника Головного управління, розглянула заяви від 08.07.2019 за №№ Л-6239/0/19-19, Л-6235/0/19-19 та Л-6240/0/19-19 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства, а також від 05.08.2019 -за №№ 97-1203/0/93-19, 97-1202/0/93-19 та 97-1201/0/93-19, які надійшли до Головного управління від громадянок України ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які є близькими особами ОСОБА_2 , на той час - начальника Головного управління, та прийнято нею накази щодо вищезазначених заяв 10.07.2019 за № 4641/0/14-19-СГ, 4640/0/14- 19-СГ, 4636/0/14-19-СГ «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою» та від 05.08.2019 за № 5328/0/14-19-СГ, 5329/0/14-19-СГ, 5327/0/14-19-СГ «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення».

Вищезазначене стало підставою для прийняття наказу від 28.05.2020 р. №1-дс «Про відкриття дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 » З 29.005.2020 р. на час здійснення дисциплінарного провадження позивач була відсторонена від виконання посадових обов`язків згідно з наказом «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків» від 28.05.2020 р.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією винесено подання від 09.06.2020 р. з висновком про відсутність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та підстав її притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 10.06.2020 р. № 3-дс «Про звільнення ОСОБА_1 », яким з 11.06.2020 позивача звільнено з посади начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу» у зв`язку з вчиненням дисциплінарних проступків, передбачених п. 9, 14 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про державну службу».

Позивач вважає наказ про звільнення протиправним, у зв`язку з чим звернулась до суду з даним позовом.

Суд вирішаючи спір між сторонами виходить з наступного.

В п. 10. ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну службу" (далі-Закон) зазначено, що службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Відповідно до положень ст.64 Закону, за невиконання або неналежне виконання посадових обовязків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно з ст. 65 Закону, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є, зокрема використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; (п. 9); прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення (п. 14).

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду

Відповідно до ч. 1, 5 ст.66 Закону, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Статтею 68 Закону визначено, що дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються), зокрема, на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

При цьому, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 2 Закону, суб`єкт призначення - державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ, як це визначено ч.1 ст.69 Закону України "Про державну службу".

Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ, під час визначення виду дисциплінарного стягнення повинна враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця (ч.1 ст.67 Закону України "Про державну службу").

Відповідно до ч.ч.1-7 ст.71 Закону України "Про державну службу" з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обовязків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обовязково. Службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі. Тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений субєктом призначення, але не більш як до двох місяців. До участі у проведенні службового розслідування субєктом призначення за поданням дисциплінарної комісії, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, можуть залучатися відповідні фахівці. До участі у проведенні службового розслідування не можуть залучатися посадові особи державного органу, особисто заінтересовані у його результатах та прямо підпорядковані особі, стосовно якої проводиться службове розслідування. Особи, які проводять службове розслідування, несуть персональну відповідальність за неповноту і необєктивність його висновків та за розголошення інформації щодо службового розслідування. Особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи;

3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів;

4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування.

За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. Висновок, складений за результатами проведеного службового розслідування центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, передається Комісії.

У відповідності до ч.1 ст.73 Закону України "Про державну службу" з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити ряд інформації, яка визначена ч.2 ст.73 Закону України "Про державну службу", зокрема: підстави для відкриття дисциплінарного провадження, характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця, відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень, інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, тощо.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (частина третя статті 73 Закону №889-VIII).

Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі (ч.ч.1-2 ст.75 Закону України "Про державну службу").

Як передбачено ст.76 Закону України "Про державну службу" державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення. За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження, як передбачено ч.1 ст.77 Закону України "Про державну службу" приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Отже, Законом, визначено чітку послідовність дій дисциплінарної комісії, зокрема в частині ініціювання, формування дисциплінарної справи, її розгляду і підготовки подальшого подання суб`єктові призначення, а також Законом визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця, і має бути застосованим тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

З матеріалів справи вбачається, що дисциплінарне провадження ініційоване суб`єктом призначення шляхом винесення відповідного наказу, була створена дисциплінарна комісія, під час проведення дисциплінарного розслідування були розглянуті матеріали, в тому числі і накази, які стали підставою для повідомлення про корупцію і відповідно дисциплінарного провадження, відібрані пояснення та складено висновок.

Таким чином, судом не виявлено порушення процедури дисциплінарного провадження, закріпленої в Законі.

Результатом дисциплінарного провадження відносно позивача стало подання дисциплінарної комісії Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області з розгляду дисциплінарних справ з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності від 09.06.2020 р., відповідно до якого дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутнє невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; прийняття необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або дисциплінарного правопорушення. Дисциплінарна комісія встановила відсутність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та запропонувала закрити провадження.

Як зазначалось судом вище, згідно із Законом подання дисциплінарної комісії має рекомендаційний характер і його висновок не є обов`язковим під час прийняття наказу керівника, однак при прийняті спірного наказу, на думку суду, відповідачем взагалі не було враховано наступне.

Так, згідно з вимогами частини 9 ст. 118 Земельного кодексу України, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Таким чином, вищезазначеною нормою не передбачено прийняття іншого рішення крім затвердження погодженого проекту землеустрою щодо відведення заельної ділянки, тобто у даному випадку позивачем не була наділена дискреційними повноваженнями і не могла прийняти інше рішення відносно заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Враховуючи те, що проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність вищезазначеним громадянам відповідно до висновку експерта державної експертизи Головного управління Держгеокадастру у Київській області відповідає земельному законодавству та прийнятим відповідно до нього нормативно - правовим актам.

Виключення дискреційних повноважень при прийняті наказів Головним управлінням Держгеокадастру щодо затеврдження проектів землеустрою підтверджено постановою Верховного Суду від 30.10.2018 р. у справі 820/4852/17.

Крім того, судом враховано, що під час підписання наказів, що стали підставою для відкриття дисциплінарного провадження, позивач не була у безпосередньому підпорядкуванні ОСОБА_2 , який в свою чергу є родичем заявників. Відповідачем не надано до суду доказів зворотнього, а також не надано доказів на підтвердження наявності особистих, сімейних, дружніх або інших позаслужбових стосунків між позивачем, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 та не надано доказів, що близькі особи чи члени сім`ї ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 входять до Громадської організації «Миколаївська організація «Полюшко».

Таким чином, в ході розгляду справи позивачем спростовано, а відповідачем не доведено вчинення позивачем дисциплінарних проступків, передбачених п. 9, 14 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування спірного наказу відповідача про звільнення та поновлення позивача на посаді з присудженням на її користь виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

При обчислені середнього заробітку необхідно керуватися Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. №100 (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку передбачено, що середня плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Згідно п. 5, п. 8 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Так, згідно довідки Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області про середню заробітну плату за останні два календарні місяці, що передували звільненню (т. 2 а. с. 27), заробітна плата позивача становила: квітень - 0 грн., травень - 536,21 грн.; середньомісячна заробітна плата складає 536,21 грн., середньоденна заробітна плата складає 536,21 грн. Довідку надано відповідачем на вимогу суду, позивачем не зазначено зауважень щодо цієї довідки.

Вимушений прогул станом на день поновлення на посаді (день ухвалення рішення) 20.11.2020 р. становить 113 робочих днів з 12.06.2020 р. по 20.11.2020 р.

Таким чином: 536,21 грн. х 113 роб. днів, середній заробіток за час вимушеного прогулу складає 60591,73 грн., який підлягає стягненню з Відповідача на користь позивача. І з цієї суми, сума заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць в розмірі 536,21 грн. підлягає негайному виконанню.

Позов задовольнити.

Судові витрати у справі відсутні.

Згідно п. 2, 3 ч. 1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, а також про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне постанову суду в частині стягнення середнього заробітку за один місяць і поновлення позивача на посаді допустити до негайного виконання.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (проспект Миру, 34, Миколаїв, 54034, ідентифікаційний код 39825404) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (проспект Миру, 34, Миколаїв, 54034, ідентифікаційний код 39825404) від 10.06.2020 р. №3-дс про звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з посади начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області.

3. Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді начальника відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області з 12.06.2020 р.

4.Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (проспект Миру, 34, Миколаїв, 54034, ідентифікаційний код 39825404) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу (за вирахуванням середнього заробітку за місяць, що підлягає негайному виконанню, 60591,73 грн. - 536,21 грн.) в сумі 60055,52 грн.

5. Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (проспект Миру, 34, Миколаїв, 54034, ідентифікаційний код 39825404) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за один місяць в сумі 536,21 грн.

6. Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді та стягнення середнього заробітку за один місяць підлягає негайному виконанню.

7. Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Є. В. Марич