Справа № 640/3567/20
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2020-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2020 року м. Київ № 640/3567/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ПАТ «Центренерго» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ПАТ «Центренерго» (надалі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (надалі також - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку.

В обґрунтування позову позивач посилався на протиправність оскарженого висновку, який на його думку прийнятий відповідачем не у спосіб, передбачений законодавством України. За позицією позивача, встановлені у такому висновку порушення є надуманими та не відповідають дійсності.

Ухвалою суду від 18.02.2020 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та запропоновано відповідачу надати відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідач скористався наданим правом і надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про відсутність підстав для задоволення позову. В обґрунтування відзиву вказав, що оприлюднений в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу закупівлі є правомірним, враховуючи, що позивач мав відхилити тендерну пропозицію як таку, що не відповідає умовам тендерної документації,

Відповідно до ч.8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, ПАТ «Центренерго» через електронну систему закупівель Рrozorro здійснило закупівлю UА-2019-09-23-002163-b за предметом закупівлі частин електророзподільної чи контрольної апаратури (запасні частини до повітряних вимикачів).

08.01.2020 року Держаудитслужбою України прийнято рішення у формі наказу №3 «Про початок моніторингу закупівель», відповідно до якого розпочато моніторинг закупівлі UА-2019-09-23-002163-b (далі - рішення).

За результатами моніторингу закупівлі UА-2019-09-23-002163-b Держаудитслужба склала висновок про результати моніторингу від 31.01.2020 № 18, де зазначила про виявлені порушення, а саме: пункту 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 449/28579 (далі - Наказ № 490), та порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі-Закон № 922).

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку зокрема, в межах законодавства вжити заходи щодо розірвання договору та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погодившись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи усіх форм дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі по тексту - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Таким чином, Державна аудиторська служба України у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель передбачені в ч.2 ст.7-1 Закону №922:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або декількох підстав, які визначено ч.2 ст.7-1 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч.3 зазначеної статті Закону №922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Згідно з п.2 ч.1 ст.71 Закону №922 моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Відповідно до ч.5 ст.71 Закону №922 протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

Пунктом 3 та пунктом 6 частини першої статті 1 Закону №922 визначено, що веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель інформаційно - телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет, а електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

З метою забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель Мінекономрозвитку наказом від 18.03.2016 №473 Про визначення веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель у складі електронної системи закупівель та забезпечення його функціонування відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено державне підприємство ПРОЗОРРО, яке належить до сфери управління Мінекономрозвитку.

Наказом Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 22.03.2016 №490 відповідно до пункту 11 частини першої статті 8 Закону №922 затверджено форми документів, які публікуються Замовником на сайті уповноваженого органу з питань закупівель. Абзацом 11 частини 1 Наказу №490 встановлена форма повідомлення про внесення змін до договору.

Частиною 2 Наказу № 490 встановлено, що формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.

Після внесення усієї обов`язкової інформації, передбаченої формою документа, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Електронною системою закупівель автоматично створюється документ, який у разі потреби може бути роздрукований.

Як вбачається з висновку про результати моніторингу закупівлі від 31.01.2020 №18, позивачем порушено вимоги пункту 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» в оголошенні про проведення відкритих торгів не вніс інформацію про джерело фінансування закупівлі, та як наслідок, зазначена інформація відсутня у повідомленні про намір укласти договір.

При цьому, позивач не заперечує, що у вказаному оголошенні ним не було заповнено відомості щодо джерела фінансування, однак зазначає, що станом на станом на момент оголошення даних відкритих торгів, не було технічно реалізовано для заповнення поле «Джерело фінансування», та електронна система не містила зазначених обов`язкових полів.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 18.03.2016 № 477 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 р. за №447/28577, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/учасником/органом оскарження шляхом її внесення та заповнення в електронному вигляді через автоматизоване робоче місце замовника/учасника/органу оскарження. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №449/28579 (далі - Наказ №490), затверджено у пункті 1, зокрема, форму оголошення про проведення відкритих торгів.

Пунктом 2 цього наказу №490 визначено, що формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 21.03.2019 № 463, який набрав чинності 03.05.2019, було внесено зміни до наказу від 22 березня 2016 року №490, зокрема, змінено форми документів у сфері публічних закупівель, згідно яких форму доповнено новим пунктом 10-2: «Джерело фінансування закупівлі».

Представник позивача зазначив, що станом на станом на момент оголошення даних відкритих торгів функціонал «Джерело фінансування закупівлі» не працював.

На підтвердження вказаних обставин позивачем до матеріалів справи надано роздруківку із сайту Prozorro, відповідно до якого поле «Джерело фінансування» було технічно реалізовано в системі Prozorro тільки 01.11.2019.

Отже, з наведеного вбачається, що станом на 23.09.2019 пункт 10-2: «Джерело фінансування закупівлі», встановлений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 21.03.2019 № 463, був відсутній в формі оголошення про проведення відкритих торгів.

При цьому, суд вважає необґрунтованим посилання відповідача на лист Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 28.05.2019 № 3304-04/22177-06 «Щодо змін, внесених до наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490», в якому зазначено, що наказом від 21.03.2019 № 463 доповнені форми документів у сфері публічних закупівель новими пунктами, згідно з інформацією, наданою ДП «ПРОЗОРРО», на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель відображення полів "Вид предмета закупівлі", "Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)", "Номер додаткової угоди", "Сума договору після внесення змін" завершені та доступні до заповнення замовниками; разом з цим, пункт "Джерело фінансування закупівлі" відображено в полі "Конкретна назва предмета закупівлі", оскільки вказаний лист не встановлює норм права, носить рекомендаційний та інформаційний характер.

Тобто, вищевказаним листом Мінекономрозвитку лише зобов`язано замовників враховувати вищевказані акти при здійсненні закупівель.

При цьому, відповідачем не заперечується, що можливість зазначення джерела фінансування закупівлі технічно не була забезпечена станом на 23.09.2019.

Суд наголошує, що позивач, як користувач електронної системи закупівель, не може нести відповідальність у зв`язку із неприведенням цієї системи (електронного майданчика) у відповідність із вимогами наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 21.03.2019 №463 в частині автоматичного формування документів належного змісту.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність порушення позивачем пункту 2 Наказу №490.

Щодо визначених у висновку порушень п. 4 частини 1 статті 30 Закону №922 суд зазначає про таке.

Відповідно до наведеної норми, Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Відповідно до тендерної документації, яка затверджена рішенням тендерного комітету позивача. У пункті 2 розділу III до Тендерної документації позивач встановив вимогу щодо забезпечення тендерної пропозиції у вигляді банківської гарантії, обов`язкові умови забезпечення та спосіб надання такої гарантії згідно із додатком 7 до Тендерної документації.

У зазначеному додатку 7 до Тендерної документації позивач зазначив: «Тендерна пропозиція відкритих торгів обов`язково супроводжується документом, що підтверджує внесення забезпечення пропозиції відкритих торгів, яке має бути подане у вигляді оригіналу безвідкличної гарантії у формі електронного документу з накладанням електронного цифрового підпису уповноваженої особи».

Водночас, частиною четвертою статті 28 Закону встановлено, що після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

При цьому, на виконання частини п`ятої статті 28, у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Підстави відхилення тендерних пропозицій, визначені статтею 30 Закону. Так, за змістом частини першої цієї статті, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Отже, зміст вказаних норм, дає підстави для висновків, що у разі, коли оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», після розкриття тендерних пропозицій учасників та до проведення електронного аукціону, замовник має право перевіряти тендерні пропозиції учасників виключно на відповідність технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, вказаним у тендерній документації. Перевірка тендерної пропозиції учасника на відповідність іншим вимогам тендерної документації, здійснюється вже після проведення електронного аукціону та визначення системою учасника з найбільш економічно вигідною пропозицією.

Тобто, підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника на стадії публічної закупівлі до проведення електронного аукціону, може бути лише встановлена замовником невідповідність учасника технічним вимогам або кваліфікаційним критеріям, визначеним у тендерній документації.

Беручи до уваги те, що оголошення про публічну закупівлю опубліковано позивачем відповідно до норм частини четвертої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», суд робить висновок про те, що після розкриття тендерних пропозицій і до проведення електронного аукціону, замовник мав право перевіряти тендерні пропозиції учасників лише на відповідність технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, вказаним у тендерній документації.

Кваліфікаційні критерії та технічні вимоги до учасників публічної закупівлі UА-2019-09-23-002163-b, визначені пунктом 5 «Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги установлені статтею 17 Закону» розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації, з тексту яких не вбачається необхідність банківської гарантії.

За таких обставин, суд доходить висновку, що після розкриття тендерних пропозицій учасників і до проведення електронного аукціону, позивач не мав правових підстав для перевірки наявності у складі тендерних пропозицій банківської гарантії. Обов`язок позивача перевірити наявність вказаного документу у складі тендерних пропозицій учасників виник лише після проведення електронного аукціону.

Відповідно до абз. 2 частини 1 статті 27 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у разі оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі відповідно до положень частини четвертої статті 10 цього Закону, у день і час закінчення строку подання тендерних пропозицій, зазначених в оголошенні, електронною системою закупівель автоматично розкривається частина тендерної пропозиції з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі.

У той же час, на переконання суду, факт розкриття електронною системою певних документів тендерних пропозицій учасників, не надає замовнику додаткових повноважень, не встановлює йому додаткових прав та не є підставою для відхилення від визначеного Законом України «Про публічні закупівлі» порядку проведення процедури закупівлі.

Отже, з огляду на зазначене, суд вважає висновок Держаудитслужби про порушення позивачем вимог пункту 4 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» через допущення до електронного аукціону учасників ТОВ «Атум Енерджі», незважаючи на ненадання ним банківської гарантії, необґрунтованим.

До того ж, як вбачається з матеріалів справи, рішенням замовника, яке оформлено протоколом тендерного комітету №147-РТП1 від 18.11.2019, було фактично відхилено пропозицію ТОВ «Атум Енерджі».

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби є протиправним, а позовні вимоги в частині його скасування є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Одночасно суд зазначає, що вірним номером та датою оскаржуваного висновку про результати моніторингу закупівлі є саме №18 від 31.01.2020 року.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ПАТ «Центренерго» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 31.01.2020 №18.

Стягнути на користь ПАТ «Центренерго» () за рахунок бюджетних асигнувань Держаудитслужби понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн.

Позивач: ПАТ «Центренерго» (03022, м. Київ, вул. Козацька, 120/4, літ.Є, )

Відповідач: Державна аудиторська служба України (04070, м. Київ, вул. Сагайдачного, 4, )

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду, з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення КАС України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Смолій