Справа № 701/1419/19
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2020-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 листопада 2020 року справа № 701/1419/19

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 701/1419/19

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , Сільський голова Іваньківської ОТГ Поліщук Леся Миколаївна

про визнання протиправними та скасування індивідуального акта, прийнято ухвалу.

31.10.2019 ОСОБА_1 , звернувшись до Маньківського районного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, де просив визнати протиправними та скасувати:

акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій від 07.10.2019;

припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.10.2019 №85;

протокол про адміністративне правопорушення від 07.10.2019 №94;

постанову у справі про адміністративне правопорушення від 17.10.2019 №70.

У рішенні Маньківського районного суду зазначено, що у судовому засіданні позивач уточнила позовні вимоги, а саме просила визнати протиправними та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №70 від 17.10.2019, в іншій частині позовних вимог відмовилась. Колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду встановлено відсутність в матеріалах справи письмової заяви позивача про відмову від частини позовних вимог. Матеріали справи не містять інформації про результати розгляду судом першої інстанції такої заяви позивача. У матеріалах справи відсутня відповідна ухвала суду, що повинна бути постановлена у порядку, встановленому статтями 189 та 238 Кодексу адміністративного судочинства України. Судом першої інстанції не ухвалювалось у встановленому законом порядку рішення про прийняття відмови позивача від частини позовних вимог та закриття провадження у справі у відповідній частині. Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 07.08.2020 у задоволенні позову відмовлено. Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України. Вимога позивача про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення підсудна місцевому загальному суду як адміністративному суду (ЄДРСР 92457133).

Апеляційну скаргу А.О.Бартосік Шостий апеляційний адміністративний суд задовольнив частково. Рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 07.08.2020 скасовано. Справу за позовом ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 , Сільський голова Іваньківської ОТГ Поліщук Леся Миколаївна, про оскарження індивідуального акту суб`єкта владних повноважень направлено до Черкаського окружного адміністративного суду на розгляд за встановленою підсудністю.

Шостий апеляційний адміністративний суд зазначив: позивач зазначила про порушення суб`єктами владних повноважень норм законодавства у сфері містобудівної діяльності та державного контролю у сфері господарської діяльності (ЄДРСР 92457133).

У позові, де одним із відповідачів визначено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України та йдеться про зупинення постанови №70 від 17.10.2019 Маньківським районним судом, прийнятої Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області С.І. Сетраковим щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, визначені учасником спору Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області та Державна архітектурно-будівельної інспекції України, до якої вимоги не сформульовано згідно із частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд, отримавши справу для нового розгляду вирішує її у порядку, встановленому чинним процесуальним законодавством з правами, визначеними для суду відповідної інстанції та юрисдикції. Розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта та офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти стосовно позивача; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області; місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Суд зазначає, що у тексті позовної заяви міститься клопотання про забезпечення позову, що не оформлено у встановленому порядку. Під час нового розгляду справи учасники справи користуються правами та мають обов`язки, що визначені статтями 44, 45, 47, 51, 131 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема і заявляти клопотання про забезпечення позову, оформлені у встановленому статтею 152 Кодексу адміністративного судочинства України порядку.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а у разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позивач у позові, зокрема просить визнати протиправним та скасувати акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій від 07.10.2019.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта ж владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. Акт перевірки (акт про недопущення до перевірки) є лише службовим документом, що фіксує проведення (непроведення) перевірки та висновки перевіряючого щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статтей 4, 5 Кодексу адміністративного судочинства України, що може бути оскаржено до адміністративного суду.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень (його рішення), що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на звернення до суду передбачає можливість отримати захист порушеного права, обумовлене тим, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. «Порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду, за змістом рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес»: - правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним».

Відповідно до офіційного тлумачення частини 1 статті 55 Конституції України, наданого у рішенні Конституційного Суду України від 25.12.1997 № 9-зп: частину 1 статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб не є абсолютним. Людина має таке право за умови, якщо вважає, що рішення, дія чи бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб порушують або ущемляють її права і свободи чи перешкоджають їх здійсненню, а тому потребують правового захисту в суді.

Відповідно до висновків Європейського суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може належати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності. Такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтовано пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Peretyaka and Sheremetyev проти України, 21.12.2010, №45783/05).

У позові не обґрунтовано, яке право позивача порушено кожним із відповідачів з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та який спосіб позивач обирає для поновлення порушеного права щодо якого акта індивідуальної дії та/або рішень, дій, бездіяльності під час процедур здійснення державного контролю (нагляду).

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Позивачем у позовній заяві не сформовано позовних вимог до Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до частини 1 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У матеріалах позовної заяви міститься квитанція від 31.10.2019 № 0.0..1 про сплату ОСОБА_5 судового збору у сумі 768,40 грн, що може слугувати доказом сплати судового збору за одну позовну вимогу, тому позивач має зазначити за яку вимогу щодо якого акта ненормативного характеру від якої дати сплачено судовий збір та надати власний розрахунок.

Позовна заява містить різні вимоги немайнового характеру (визнати протиправними та скасувати: акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій від 07.10.2019; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.10.2019 №85; протокол про адміністративне правопорушення від 07.10.2019 №94) та одну вимогу майнового характеру (визнати протиправною та скасувати: постанову у справі про адміністративне правопорушення від 17.10.2019 №70 у сумі 5950 грн).

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд зазначає, що позивачем не надано доказів сплати судового збору відповідно до заявлених позовних вимог або засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують належність особи до категорій осіб, звільнених від сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановлена з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, що необхідно сплатити.

Враховуючи, що позовна заява подана у 2019 році, належний до сплати розмір судового збору розраховується відповідно до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом «Про державний бюджет України на 2019 рік», що становить 1921 грн.

Судовий збір за подання даної позовної заяви має становити за вимоги немайнового характеру 1921х0,4х3 + за вимогу майнового характеру 5950х1%, проте не менше 1921х0,4. Належними реквізитами для сплати судового збору є: отримувач коштів - 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38031150; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4023002; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , Сільський голова Іваньківської ОТГ Поліщук Леся Миколаївна, про визнання протиправними та скасування індивідуального акта залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання :

- нової редакції позовної заяви із зазначенням: реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта та офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти стосовно позивача; ідентифікаційного коду юридичної особи в ЄДРПОУ відповідача Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області; місцезнаходження, поштового індексу, ідентифікаційного коду юридичної особи в ЄДРПОУ, відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України; обґрунтування, яке право позивача порушено кожним із відповідачів з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України; позовних вимог, сформованих відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України до кожного з відповідачів; зазначити на які права та інтереси кожного із третіх осіб може вплинути вирішення даного спору; відомості, встановлені пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України стосовно третіх осіб;

- власного розрахунку та доказів сплати судового збору залежно від остаточних позовних вимог або засвідчених у встановленому порядку документів, що дають право на пільги щодо сплати судового збору.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Л.В. Трофімова