Справа № 460/8517/20
Суддя: Н.В. Друзенко
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2020 року м. Рівне№460/8517/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Друзенко Н.В., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

ОСОБА_1

до Костопільської районної державної адміністрації

про скасування розпорядження голови та визнання бездіяльність протиправною,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Костопільської районної державної адміністрації про :

- скасування розпорядження голови Костопільської районної державної адміністрації від 15 липня 2020 року № 181 про затвердження Акта з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 15 липня 2020 року № 3;

- визнання бездіяльності Костопільської районної державної адміністрації протиправною, що полягає у не нарахуванні у повному обсязі збитків, завданих УМГ «Львівтрансгаз» ПАТ «Укртрансгаз» на земельній ділянці кадастровий номер - :05:004:0050 згідно Постанови кабінету Міністрів України №284 від 19.04.1993р. «Про Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» та зобов`язати Костопільську районну державну адміністрацію виконати Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09 січня 2020р. по справі №460/2414/19 в частині нарахування збитків у повному обсязі згідно Постанови кабінету Міністрів України №284 від 19.04.1993р;

- визнання бездіяльності Костопільської районної державної адміністрації протиправною, що полягає у не нарахуванні збитків, завданих УМГ «Львівтрансгаз» ПАТ «Укртрансгаз» на земельних ділянках кадастровий номер - :05:004:0049 та кадастровий номер :05:004:0050 згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 р. №1098 «Про визначення розміру збитків, завданих унаслідок непроведения робіт з рекультивації порушених земель» та зобов`язати Костопільську районну державну адміністрацію виконати Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09 січня 2020р. по справі №460/2414/19 в частині нарахування збитків згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 р. № 1098;

- визнання бездіяльності Костопільської районної державної адміністрації протиправною, що полягає у затягуванні процесу нарахування збитків, не здійсненні юридично значимих і обов`язкових дій, які віднесені до її компетенції, що були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені;

- стягнути з Костопільської районної державної адміністрації 58760 (п`ятдесят вісім тисяч сімсот шістдесят) гривень на відшкодуванння моральної шкоди, заподіяної її протиправною бездіяльністю.

Перевіривши матеріали позовної заяви в порядку статті 171 КАС України, суддя встановив, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Так, відповідно до частини другої статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

У пункті 8 частини першої статті 4 КАС України зазначено, що позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України особа, яка звертається до адміністративного суду з позовною заявою, додає до неї документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява та долучені до неї матеріали свідчать, що позивач у цій справі є фізичною особою та заявив чотири позовні вимоги, які фактично є однією вимогою немайнового характеру та одну майнового характеру, а саме стягнення моральної шкоди.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлена ставка судового збору, яка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI передбачено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14 листопада 2019 року 294-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року установлено в розмірі 2102 гривні.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією позовною заявою, складає 840,80 +840,80 = 1681,60 грн.

Однак, до вказаної позовної заяви позивачем не додано ні документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, ні документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно, у позовній заяві позивач зазначив, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" в зв`язку з порушенням його прав як учасника бойових дій.

З цього приводу суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також вони звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг, що надаються учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Серед цього переліку немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами щодо визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування та їх посадових осіб, керівників та посадових осіб підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності при розгляді ними звернень громадян.

Разом з тим, із змісту позовної заяви слідує, що позивач звернувся до суду з позовом з приводу визнання протиправними дії та бездіяльності відповідача щодо не нарахування у повному обсязі збитків, завданих УМГ «Львівтрансгаз» ПАТ «Укртрансгаз» згідно Постанови кабінету Міністрів України №284 від 19.04.1993р. «Про Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам».

Таким чином, позивач звернувся до суду з позовом з приводу оскарження дій відповідача, які не стосуються порядку та обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосуються соціального і правового захисту ветеранів війни, в тому числі учасників бойових дій.

З огляду на наведене, суд вважає, що положення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" застосовується лише у справах, пов`язаних з порушенням прав осіб, що стосуються їхнього статусу саме як учасників бойових дій та Героїв України, а отже, позивач не звільнений від сплати судового збору на підставі вказаної норми та за подання даного позову до суду йому належало сплатити судовий збір в порядку та розмірі, встановлені Законом України "Про судовий збір", а саме в розмірі 1681,60 грн.

Аналогічна правова позиція неоднорозово висловлювалась Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в постанові від 09.10.2019 по справі №9901/311/19, в ухвалі від 06.05.2020 по справі №9901/70/20 та в ухвалі від 22.01.2020 по справі №9901/393/19.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, позовну заяву слід залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 1681,60 грн. (оригінал платіжного документа) (перерахування коштів здійснюється за реквізитами зазначеними на сайті суду: https://adm.rv.court.gov.ua/sud1770/gromadyanam/tax/), або ж доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення чи відстрочення сплати судового збору (докази важкого фінансового становища).

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Костопільської районної державної адміністрації про скасування розпорядження голови та визнання бездіяльність протиправною залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Н.В. Друзенко