Справа № 280/2313/20
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

24 листопада 2020 року Справа № 280/2313/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В. розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29)

про визнання протиправною та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління національної поліції в Запорізькій області (далі - відповідач), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу Головного управління національної поліції в Запорізькій області №225 від 10.02.2020 року, яким до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач про дату час та місце судового засідання повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі. У позові зокрема зазначив, що він проходить службу в органах Національної поліції та займає посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області. Позивач стверджує, що будь-яких порушень покладених на нього обов`язків та службової дисципліни з його боку не було, а накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді догани не має законного підґрунтя. Вважає наказ у спірній частині таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України, винесеним без належних на те підстав, а отже протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Зокрема вказує на те, що в наказі не зазначено які посадові обов`язки позивач не виконав, не вказано в чому полягає з його боку порушення службової дисципліни. Просив позов задовольнити.

Представник відповідача про дату час та місце судового засідання повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі. Проти позову заперечив, зокрема зазначив, що підставою для застосування спірним наказом до позивача дисциплінарного стягнення послугувало порушення ним службової дисципліни та недотримання вимог нормативно-правових актів, що є неналежним виконанням його функціональних обов`язків, здійсненні неналежного контролю за результатом розгляду звернення громадянки, внаслідок чого відомості про кримінальні правопорушення не були внесені до ЄРДР, що тим самим було порушено права заявниці. Вважає, що обраний ГУНП в Запорізькій області вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру та тяжкості проступку, вчинення якого підтверджується належними та допустимими доказами, що містяться у матеріалах перевірки. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою суду від 08.04.2020 позовну заяву було залишено без руху на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та встановлено відповідачу термін для усунення недоліків. Позивачем через канцелярію суду надані документи на виконання ухвали суду, якими були усунуті недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 12.05.2020 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 10.06.2020.

Протокольною ухвалою суду від 10.06.2020 відкладено підготовче засідання на 22.07.2020.

Ухвалою суду від 22.07.2020 витребувано з Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області (69076, м. Запоріжжя, вул. Лахтінська, 10) належним чином засвідчені копії матеріалів кримінального провадження № 0002331, а саме: документ про вартість номерних знаків.

Протокольною ухвалою суду від 22.07.2020 відкладено підготовче засідання на 25.08.2020.

Ухвалою суду від 25.08.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання призначено на 07.10.2020.

Протокольною ухвалою суду від 07.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 03.11.2020.

У зв`язку з тим, що суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В. перебувала на лікарняному в період з 22.10.2020 по 04.11.2020, розгляд прави відкладався на 17.11.2020.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо можливості розгляду справи за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказів, зміст та обсяг яких достатній для вирішення спору по суті.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

25.12.2019 мобільною групою ІВ УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області здійснено виїзд до Хортицького ВП ГУНП в Запорізькій області та проведено перевірку матеріалів, списаних до справи Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області за заявами та повідомленнями громадян в яких інформація первинно надходила з ознаками кримінального правопорушення, але відомості по них до ЄРДР внесено не було, а заяви громадян розглянуті відповідно до положень Закону України "Про звернення громадян".

За результатами проведеної перевірки 27.12.2019 до СУ ГУНП надійшла доповідна записка старшого слідчого СУ ГУНП Гусєвої Євгенії "Про результати перевірки Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП та виявлення належного реагування та внесення відповідної інформації до ІП "Єдиний облік" (а.с.65) по матеріалах Єдиного обліку в яких інформація первинно надходила з ознаками кримінального правопорушення, але відомості по них до ЄРДР не внесені, а розглянуті відповідно до Закону України «Про звернення громадян», відомості якої стали підставою для видання наказу ГУНП від 22.01.2020 № 162 «Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» (а.с.64).

Відповідно до Висновку про результати розгляду фактів викладених у доповідній записці СУ ГУНП від 30.01.2020 встановлено, що 12.11.2019 року о 09.34 до Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області зі служби «102» надійшло повідомлення про те, що 12.11.2019 за адресою: АДРЕСА_2 біля третього під`їзду з автомобіля, який належить ОСОБА_3 , невідомими були викрадені державні номерні знаки. Вказане повідомлення цього ж дня було внесено до ЄО Хортицького ВП за № 20577 від 12.11.2019.

Під час проведення службового розслідування за даним фактом вивчено матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_3 ЄО № 20577 від 12.11.2019. Відповідно до пояснення останньої, у неї у власності знаходиться автомобіль «ДЄУ Матіз» д.н.з. НОМЕР_1 , який вона постійно залишає біля четвертого під`їзду свого будинку. 12.11.2019 близько 08.30 чоловік ОСОБА_3 виявив відсутність номерних знаків на її автомобілі у зв`язку з чим, вона звернулась до поліції. Також в пояснені вказано, що матеріальний збиток заявниці не завдано. При цьому в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, ОСОБА_3 просить органи поліції притягнути до кримінальної відповідальності невідому особу, яка здійснила крадіжку номерних знаків з її автомобіля.

В подальшому матеріали ЄО були скеровані до слідчого відділення для прийняття рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, звідки начальником СВ Хортицького ВП підполковником поліції Романчуком С.М. супровідним листом (а.с.88), в якому вказано про відсутність складу кримінального правопорушення повернуті начальнику Хортицького відділення поліції для розгляду відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян» або в порядку, встановленому Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Розгляд за вказаним зверненням доручено оперуповноваженому СКП Хортицького ВП лейтенанту поліції ОСОБА_1 (Позивачу), який 10.12.2019 склав доповідну записку щодо розгляду матеріалів ЄО №20577 (а.с.87) в якій зазначив, що у зв`язку з тим, що державні номерні знаки не є частиною транспортного засобу та видаються власникам рухомого майна компетентними органами державної влади, у зв`язку з чим фактично власникам та користувачам транспортних засобів не належать та відповідно до цього матеріальний збиток заявникам не може бути завдано.

Таким чином, в доповідній записці робиться висновок, що у подіях хоча формально і вбачаються ознаки злочину передбаченого ст. 185 КК України, про те у зв`язку з відсутністю заяв та повідомлень компетентних органів державної влади, які уповноважені на здійснення державної реєстрації транспортних засобів, а також за відсутністю суми матеріального збитку, в даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст. 185 КК України.

Вказану доповідну записку узгодив заступник начальника СКП Хортицького ВП капітан поліції Ручка П.П. , а також ознайомився начальник Хортицького ВП підполковника поліції Буланов Ю. О . В подальшому матеріал ЄО списано до справи Хортицького ВП ДВП за №7869/19 від 10.12.2019.

В межах службового розслідування позивачем 28.01.2020 надавалися пояснення, які не суперечили обставинам які встановлені у службовому розслідуванні.

У ході перевірки законності прийнятого рішення позивачем за заявою ОСОБА_3 , 25.12.2019 поліцейськими інспекторського відділу УОАЗОР Дмитро Єфіменко здійснено спілкування з громадянкою ОСОБА_3 яка повідомила, що 12.11.2019 за адресою: АДРЕСА_2 з автомобіля, який їй належить, невідомими були викрадені державні номерні знаки тим самим спричинивши збиток на суму 1000 грн. про, що вона повідомляла поліцейським Хортицького ВП.

В подальшому за ініціативою УОАЗОР матеріали ЄО зареєстровані за № 20577 від 12.11.2019 та списані до справи за № 7869/19, скасовані з одночасною перереєстрацією до ЄО ГУНП в Запорізькій області за № 1021 від 25.12.2019 та того ж дня направлені до Хортицького ВП з метою проведення додаткової перевірки та прийняття законного рішення.

Вказані матеріали внесені до ЄО Хортицького ВП за № 22963 від 25.12.2019 та під час проведення додаткової перевірки відомості за фактом крадіжки номерних знаків з автомобіля ОСОБА_3 підтвердились та внесені до ЄРДР № 0002331 та розпочате провадження за фактом скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

За результатами досудового розслідування, кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. На цей час рішення не скасовано.

За порушення вимог п. 2, ст. 2, п.1, 2 ч. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від № 2337- VIII, п. 7 п. 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, у частині непрофесійного виконання службових обов`язків та невжиття жодних заходів, спрямованих на встановлення обставин події під час розгляду заяви ОСОБА_7 , що призвело до не з`ясування усіх обставин учиненого кримінального правопорушення та прийняті необґрунтованого рішення про припинення перевірки за заявою, Позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани ( пункт 3 наказу Головного управління національної поліції в Запорізькій області №225 від 10.02.2020 року).

Слід зазначити, що відповідач не зазначав про те, що позивач притягувався до дисциплінарної відповідальності раніше або такі порушення ним вчинялися раніше, не звертав увагу суду на повторність такого правопорушення.

Позивач вважає такий наказ протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи оцінку правовідносинам які виникли, суд виходив з наступного.

Стаття 2 Закону України «Про Національну поліцію» завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави.

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України " від 15.03.2018 N 2337.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна- дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Вимоги частини п.7 ч. 1 статті 3 Дисциплінарною статуту Національної поліції України, відповідно до яких контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Як визначено ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України N 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за N 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку N 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов вчинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

На підставі пункту першого Розділу VI Порядку N 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень визначений ст. 19 Дисциплінарного статуту, де, крім іншого, указано, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, (ч. З ст. 19).

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Таким чином, вважаємо, що обраний ГУНП в Запорізькій області вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру та тяжкості проступку, вчинення якого підтверджується належними та допустимими доказами, що містяться у матеріалах перевірки, який долучається до матеріалів справи, а службово-дисциплінарні норми, дотримання яких є одним із головних обов`язків особи, що іде па службу до органів внутрішніх справ. Ця обставина зумовлює підвищений рівень відповідальності працівників поліції, у порівнянні з іншими громадянами, та застосування до них більш суворих дисциплінарних стягнень за дисциплінарні правопорушення. Зазначена позиція узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04.10.2018 по справі 805/996/16-а.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням па Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення».

Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, а саме:

п. 1 розділу IV, яким передбачено, що керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань;

п. 3 розділу IV, яким передбачено, що рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та грунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян;

п. 5 розділу IV, яким передбачено, що звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді;

п. 12 розділу IV, яким передбачено, що за результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис та довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення. До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

В пункті 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 (далі-Порядок №100) зазначено, що поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІТС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються:

до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР;

у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР.

Пунктом 9 розділу II Порядку №100 встановлено, що інформацію, яка надійшла до органу (підрозділу) поліції, про кримінальне правопорушення та іншу подію, вчинені на території обслуговування іншого органу (підрозділу) поліції, уповноважена службова особа невідкладно реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно інформує про це той орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія.

Орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія, реєструє невідкладно указане повідомлення до ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Пунктом 10 розділу II Порядку №100 передбачено, що поліцейський під час отримання від уповноваженої службової особи заяви (повідомлення) для подальшого їх розгляду засвідчує це своїм підписом у журналі отримання матеріалів єдиного обліку (додаток 6).

Уповноважена службова особа вносить інформацію про поліцейського, час і дату отримання ним матеріалів до ІТС ІПНП (журналу ЄО).

Згідно п. 11 розділу 2 Порядку №100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до п. 5 розділу 6 Порядку №100 за виявленими в органах (підрозділах) поліції фактами порушення вимог щодо дотримання законності під час прийняття, реєстрації та розгляду заяв (повідомлень) проводяться службові розслідування відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Згідно п.12 Розділ 1 Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, який затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ 27.11.2017 №930 (далі-Порядок №930)

Відповідно до пп.1та 2 Розділу 4 Порядку №930 керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач під час проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що у відповідача були законні підстави для призначення службового розслідування. Надаючи оцінку результатам службового розслідування суд зазначає, що під час проведення службового розслідування було повністю встановлено обставини справи, ступінь вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського, обставини, що пом`якшують відповідальність, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Суд вважає, що вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру та тяжкості проступку, вчинення якого підтверджується належними та допустимими доказами.

Щодо доводів позивача про те, що спірний наказ винесений без належних підстав, за відсутності події вчинення дисциплінарного проступку.

Надіючи оцінку діям позивача, суд зазначає, що п. 7 п. 11 розділу II Порядку № 100 встановлено, що поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки та лише за рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення передаються для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР.

Судом встановлено, що позивачем була складена доповідна записка, в якій було зазначено, що формально вбачаються ознаки злочину передбаченого ст. 185 КК України, про те у зв`язку з відсутністю заяв та повідомлень компетентних органів державної влади, які уповноважені на здійснення державної реєстрації транспортних засобів, а також за відсутністю суми матеріального збитку, в даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст. 185 КК України.

Тобто позивачем не було виявлено складу кримінального правопорушення.

Не погоджується суд з аргументом позивача, що він не виявляв самостійно діяння, яке містить ознаки злочину, а керувався матеріалом який повернувся з органу досудового розслідування та вже містив інформацію про відсутність ознак злочину.

З цього приводу суд зазначає, що отримання такого матеріалу з органу досудового розслідування, не спростовує обов`язку позивача перевірити отриманий матеріал, надати оцінку тому факту, що була скоєна крадіжка, зокрема у доповідній записці позивач зазначає, що формально вбачаються ознаки злочину, однак бере на себе не притаманний цій посаді обов`язок та самостійно вирішує не подавати рапорт про виявлення кримінального правопорушення, а пропонує подальшу перевірку за даним повідомленням завершити керуючись Законом України «Про звернення громадян» та Порядком розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, який затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ 27.11.2017 №930.

Такі дії позивача призвели до не подання рапорта керівнику, як наслідок прийняття необґрунтованого рішення про припинення перевірки за заявою та не направлення відповідних відомостей для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зокрема, в обгрунтування правомірності своїх дій позивач зазначав, що і під час службового розслідування та у доповідній записці зазначено, про відсутність суми матеріального збитку, що на його думку було суттєвою обставиною, яка свідчить про відсутній склад кримінального правопорушення. До матеріалів справи була долучена довідка від 26.10.2019 №31/8/2341 про вартість номерних знаків у розмірі 178,20 грн.

30.12.2019 року вказане кримінальне провадження було закрите у зв`язку з відсутністю складу злочину, оскільки вартість державних номерів становить 178,20 грн., що менше розміру, з якого можливе настання кримінальної відповідальності у 2019 році (192,10 грн.).

Суд не погоджується з аргументом позивача, що закриття кримінального провадження може бути обставиною, яка підтверджує правомірність дій позивача, так як маленька вартість номерних знаків не спростовує факту вчинення крадіжки, а свідчить про відсутністю складу злочину, зокрема встановлення даного факту не входить до компетенції позивача.

Щодо аргумента позивача, що рішення про відсутність складу злочину не було прийнято саме ОСОБА_1 , оскільки таке рішення фактично прийняте начальником слідчого відділення Романчуком С.М . Тобто позивач вважає, що жодного процесуального рішення відповідно до положень КПК України не приймав.

Згідно до п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Суд з цього приводу зазначає, що дійсно рішення щодо передачі відомостей про виявлене кримінальне правопорушення приймається керівником, однак це не спростовує обов`язку позивача на належному рівні, професійно з дотриманням норм законів виконувати свої посадові (функціональні) обов`язки.

З огляду на те, що судом встановлено, що позивачем не були належним чином виконані покладені на нього обов`язки, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Зважаючи на те, що позов задоволенню не підлягає, судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ід.номер НОМЕР_2 ) до Головного управління національної поліції в Запорізькій області (місцезнаходження: 69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, б. 29, ) -відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 24.11.2020.

Суддя О.В. Конишева