Справа № 484/2203/20
Суддя: Закревський В. І.
Дата ухвалення: 2020-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження: 2-а/484/79/20
Справа: 484/2203/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м. Первомайськ

Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Закревського В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, заступника начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченко Анатолія Івановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення № 14/30/2020пн від 24.06.2020 року, винесеної заступником начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченком Анатолієм Івановичем, якою її визнано винною у порушенні законодавства про закупівлю, зокрема за те, що тендерна документація була складена не у відповідності із вимогами закону, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1 700 грн.

З такою постановою позивачка не згодна, вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст. 164-14 КУпАП. Згідно приписів статті відповідальність настає в разі проведення закупівлі, натомість 21.05.2020 року о 16:40 годині системою закупівель ПРОЗОРРО було визначено процедуру закупівлю такою, що не відбулася згідно ч.2 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі». Тендер щодо порушень, що оскаржується, вже був таким, що перестав існувати, а відповідно не можливо було внести до нього будь-які зміни на підставі висновку державної аудиторської служби, оскільки вся документація в системі ПРОЗОРРО вже була зафіксована виключно в такому вигляді, в якому вона була на момент визнання тендеру таким, що не відбувся, про що не могло бути не відомо особі, яка винесла постанову. Вважає, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам законодавства, оскільки не конкретизовані вчинені нею правопорушення, не вказано, які саме дії мали склад правопорушення і як саме вони відбувались. Просить врахувати поважність причин пропуску строку на оскарження постанови, поновити строк на її оскарження, відстрочити сплату судового збору, скасувати постанову та закрити провадження у справі за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 13.07.2020 року позов прийнято до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам роз`яснено прядок розгляду справи, подання відзиву і доказів.

Від Управлінні Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області надійшов відзив на позов та письмові докази. В обгрунтування заперечення, посилались на те, що склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст. 164-14 КУпАП є формальним, тобто обов`язковою ознакою об`єктивної сторони є лише суспільно небезпечне (шкідливе) діяння, і наявність складу правопорушення не пов`язане з настанням визначених суспільно небезпечних (шкідливих) наслідків. Тобто, складення тендерної документації не у відповідності із вимогами закону тягне адміністративну відповідальність незалежно від кінцевих наслідків закупівлі, для якої складена така тендерна документація. Позивачка стверджує, що положення ст. 17 Закону передбачають підстави для відмови в участі процедури закупівлі лише під час розгляду тендерних позицій, а оскільки тендер було відмінено, то розгляд пропозиції не відбувся, відповідно, відмова від участі в закупівлі не проводилась, однак таке твердження викладено не по суті спору, оскільки предметом аналізу під час моніторингу була відповідність умов тендерної документації вимогам Закону. Замовником, в складі тендерного комітету якого діяла та приймала рішення позивачка, порушені вимоги п.2 ч.2 ст. 22 Закону, тобто порушення законодавства при закупівлі відбулось на стадії складення тендерної документації, а тому встановленні порушення не стосуються питання розгляду тендерних пропозицій, як стверджує позивачка. Крім того вказало, що відміна торгів не скасовує рішення, прийняті тендерним комітетом з метою проведення такої процедури, в тому числі рішення про затвердження тендерної документації. Вважають, що в діях позивачки, як члена тендерного комітету, яка приймає рішення про затвердження тендерної документації, що не відповідає вимогам Закону, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-14 КУпАП, а постанова про накладення адміністративного стягнення є обґрунтованою та законною.

05.08.2020 року та 07.09.2020 року судом двічі відкладено розгляд справи в зв`язку з перебуванням на лікарняному головуючого судді у справі.

Станом на день розгляду справи по суті сторонами не надано інших письмових доказів, не заявлено клопотань тощо.

Вирішуючи надану справу у порядку спрощеного позовного провадження, без участі сторін за наявними у справі доказами, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи, а саме з роздруківки з системи Prozorro вбачається, що рішенням тендерного комітету №30 від 13.04.2020 року затверджена тендерна документація згідно предмету закупівлі «Класифікатор ДК 021:2015 (CPV) - 15810000-9: Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби».

На підставі наказу від 12.05.2020 року №126 Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюднені в електронній системі закупівель, був здійснений моніторинг закупівлі за предметом: «Хліб пшеничний, хліб пшенично-житній» «ДК 021:2015 (CPV) - 15810000-9: Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби» (ідентифікатор закупівлі: UA-2020-04-29-000903-с), яка проведена Сектором освіти Первомайської районної державної адміністрації (Замовник).

21.05.2020 року о 16:40 годині торги відмінені через подання для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій.

За наслідками моніторингу 22.05.2020 року складений та оприлюднений в електронній системі закупівель Висновок про результати моніторингу, згідно якого встановлено складання тендерної документації не у відповідності з вимогами пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII). Так, тендерна документація, затверджена рішенням тендерного комітету Сектору освіти Первомайської районного державної адміністрації від 13.04.2020 року №30 зі змінами від 12.05.2020 року, не містить підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі, встановлені пунктами 11, 12 та 13 частини першої та частини другої статті 17 Закону № 922-VIII; спосіб підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 12 та 13 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII для учасників, та спосіб документального підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 12 та 13 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII для переможців. Крім того, в тендерній документації для подання переможцем документів визначено строк, який є меншим, ніж зазначений в ч.6 ст. 17 Закону № 922-VIII. Також, встановлено порушення вимог аб. 2 ч. 2 ст. 23 та п.3 ч. 1 ст. 10 Закону № 922-VIII, оскільки Замовник в окремому документі не оприлюднив перелік змін, що відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, вносилися 12.05.2020 року до тендерної документації.

В графі 2 висновку "Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства" вказано, що за результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення вимог частин третьої та шостої статті 17, пункту 2 частини другої статті 22 Закону. За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 3 частини першої статті 10 та абзацу другого частини другої статті 23 Закону. За результатами аналізу питань відображення закупівлі в річному плані, визначення предмета закупівлі, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, порушень законодавства у сфері публічних закупівель не встановлено.

В графі 3 висновку "Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель" вказано, що з огляду на те, що під час проведення моніторингу закупівлі 21.05.2020 торги відмінено на підставі пункту першого частини другої статті 32 Закону з причини подання для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій, зобов`язуємо в подальшому дотримуватись законодавства у сфері закупівель.

26.05.2020 р. на офіційному сайті системи публічних закупівель PROZORRO Замовником опубліковано інформацію про не погодження з висновком від 22.05.2020, в обгрунтування якої вказано, що порушення, які описуються ч. 3 та ч. 6 ст. 17 Закону, на стадії подання тендерних пропозицій учасниками, не мають відношення до замовника. Також ст. 17 передбачає підстави для відмови в участі процедури закупівлі під час розгляду замовником тендерної пропозиції учасника, яка може відбутися лише під час розгляду пропозиції. Під час підготовки тендерної документації інформація про спосіб підтвердження була визначена згідно чинного законодавства (п. 6 ст. 17 Закону). Інші порушення, визначені під час моніторингу виникли внаслідок технічної помилки.

Позивачка обіймає посаду заступника головного бухгалтера централізованої бухгалтерії сектору освіти Первомайської районної державної адміністрації є членом тендерного комітету сектору освіти Первомайської районної державної адміністрації.

Згідно п.2.7. Положення про тендерний комітет сектору освіти Первомайської районної державної адміністрації, затвердженого наказом в.о. завідувача №05 від 18.03.2020 року позивачка як член тендерного комітету забезпечує складання, затвердження відповідних документів з питань публічних закупівель.

16.06.2020 року відносно позивачки в її присутності складено протокол №14/30/2020пр про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 164-14 КУпАП, за порушення законодавства про закупівлю, зокрема за те, що тендерна документація була складена не у відповідності із вимогами закону. В графі пояснення вказано, що вона не погоджується з протоколом. Всі пояснення будуть надаватися в судовому порядку. Своєї провини не визнає.

24.06.2020 року за відсутності позивачки заступником начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченком А.І. розглянутий вищезазначений протокол та винесена постанова №14/29/2020пн, в якій вказано, що встановлено порушення законодавства про закупівлю, а саме: тендерна документація, складена не у відповідність із вимогами закону, що відображене у висновку про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднений в електронній системі закупівель 22.05.2020 року. Так, член тендерного комітету замовника ОСОБА_1 , яка згідно пункту 2.7 Положення про тендерний комітет від 18.03.2020 року №05, забезпечує складання, затвердження відповідних документів з питань публічних закупівель, за адресою: АДРЕСА_1 , склала тендерну документацію, оприлюднену 29.04.2020 року в електронній системі закупівель, не у відповідності із вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), а саме: в тендерній документації не зазначено підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі, встановлені пунктами 11-13 частини першої та частини другої статті 17 Закону та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників, зокрема підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктами 12 та 13 частини першої статті 17 Закону для учасників, та способу документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 12 та 13 частини першої статті 17 Закону для переможця процедури закупівлі. Крім того, в тендерній документації для подання переможцем документів визначено строк, який є меншим, ніж зазначений в ч.6 ст. 17 Закону. ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-14 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1 700 грн.

Постанову про накладення адміністративного стягнення від 26.06.2020 року № 14/30/2020пн направлено позивачці 25.06.2020 року рекомендованим листом з повідомленням (трек-номер відправлення 350) за місцем проживання та вручена 27.06.2020 року шляхом опущення в поштову скриньку, що підтверджується корінцем рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №350, що свідчить не про особисте отримання під власний підпис.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовими особами або представником громадської організації чи органу громадської діяльності.

Змістом ст. 255 КУпАП визначений точний перелік осіб, що уповноважені складати протоколи про адміністративні правопорушення, а також посадові особі, що мають відповідні повноваження.

Відповідно до ч.2 ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Згідно ст. 234-1 КУпАП до повноважень органів державного фінансового контролю належить розгляд справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про закупівлі (частини перша і друга статті 164-14). Від імені органів державного фінансового контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, його заступники, а також інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Згідно з п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 3 лютого 2016 року (далі - Положення), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.3 Положення одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Також, Положенням зазначається, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

До складу органів Державної аудиторської служби України належать Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби, Південний офіс Держаудитслужби, Західний офіс Держаудитслужби, Східний офіс Держаудитслужби.

Оскільки Південний офіс Держаудитслужби входить до складу Державної аудиторської служби України, яка реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, відповідно має право складати протоколи та розглядати справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про закупівлі.

Відповідно до ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Судом встановлено, що протокол №14/30/2020пр від 16 червня 2020 року про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 був складений уповноваженою посадовою особою. Зі змісту протоколу вбачається, що ОСОБА_1 було роз`яснено права, передбачені ст.268 КУпАП, та вручено другий примірник протоколу, а також, як встановлено у судовому засіданні та не заперечувалось сторонами по справі, останній належним чином був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Суд вважає, що оскільки факт вчинення адміністративного правопорушення, допущеного ОСОБА_1 , був встановлений у ході проведення моніторингу процедури закупівлі, за результатами якого складений висновок, який оприлюднений в електронній системі закупівель 22 травня 2020 року, отже днем виявлення особи, яка вчинила правопорушення, є саме день складення висновку про результати моніторингу закупівлі, на підставі якого відповідач мав право вжити заходів щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а саме - складення протоколу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене судом встановлено, що відповідачем при складенні протоколу про адміністративне правопорушення №14/30/2020пр від 16 червня 2020 року було порушено вимоги ч.2 ст.254 КУпАП щодо складення протоколу не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, адже матеріалами справи підтверджується, а представником Південного офісу Держаудитслужби не спростовано той факт, що особу яка вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність згідно за ч.1 ст.164-14 КУпАП, було виявлено ще 22 травня 2020 року на підставі висновку про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднений в електронній системі закупівель 22 травня 2020 року.

При розв`язанні спору у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, суд, зокрема, перевіряє чи прийняті такі рішення з дотриманням порядку розгляду справи, передбаченого процесуальними нормами КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено ст. 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст. 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У рішенні про притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Суд наголошує на тому, що перевірці підлягають дії суб`єкта владних повноважень саме під час прийняття рішення та врахування ним усіх обставин також саме на час прийняття рішення.

Підтвердження наявності таких обставин на час прийняття рішення зазвичай закріплене у відповідних процедурах, що регламентовані законними та підзаконними актами, дотримання яких і дія у межах яких є обов`язком суб`єкта владних повноважень згідно зі ст.19 Конституції України.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Порядок дослідження і закріплення доказів у справах про адміністративне правопорушення регламентується наступними нормами КУпАП.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Окрім того, приписами ч.1-3 ст. 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності..

Суд зауважує, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення рішення про притягення особи до адміністративної відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Що стосується тверджень позивачки, які викладені як підставу скасування постанови щодо відсутності конкретності вчинення нею правопорушення, суд приходить до такого висновку.

Частиною 1 ст. 164-14 КУпАП передбачено, що порушеннями законодавства про закупівлі є порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

За вчинення такого правопорушення як тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону передбачено стягнення у виді накладення штрафу на службових (посадових), уповноважених осіб замовника у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.1 ст. 44 Закону 922 за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Оскаржуваною постановою визначено порушення законодавства про закупівлю, а саме тендерна документація, складена не у відповідність із вимогами закону, що відображене у висновку про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднений в електронній системі закупівель 22.05.2020 року.

Дане порушення вимог Закону №922 було виявлено під час проведення моніторингу закупівлі Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області.

На підставі ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом №922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до положень ч.1 ст. 1 Закону №922 моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - це документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляються та затверджуються замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Частиною другою статті 22 Закону №922 визначені обов`язкові складові, які повинна містити тендерна пропозиція.

Відповідно до ч.1 ст. 71 Закону №922 моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Згідно з ч. 6 ст. 71 Закону №922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У відповідності до п.5 ч.7 ст.71 Закону №922 у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (ч.8 ст.71 Закону №922).

Згідно ч.9 ст.71 Закону №922 у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника, уповноважена особа замовником не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Частина 10 цієї статті Закону №922 також передбачає, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється (ч.11 ст.71 Закону №922 ).

З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень.

При цьому, викладені у висновку про результати моніторингу закупівлі порушення, можуть бути підставою для притягнення службових (посадових) осіб підконтрольних суб`єктів господарювання як до дисциплінарної, так і до адміністративної відповідальності.

Враховуючи, що у висновку вказується про порушення позивачем законодавства про закупівлі, то в силу вищенаведених законодавчих положень оскаржений висновок має негативні наслідки для позивача.

Згідно ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Відповідно до ч.2 ст. 283 КУпАП постанова про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Отже, в постанові має бути зазначено в якіх порушеннях Закону №922 визнано винною особу, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

Так, в описовій частині постанови мова йде про порушення позивачкою, як членом тендерного комітету Сектору освіти Первомайської районного державної адміністрації, при складанні тендерної документації п.п. 11, 12, 13 ч. 1, ч. 2, ч. 6 ст. 17 Закону №922, які є обов`язковими для включення згідно п. 2 ч. 2 ст. 22 цього Закону.

Згідно п.п. 11, 12, 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922 замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: 11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції"; 12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми; 13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Відповідно до тендерної документації згідно предмету закупівлі "Класифікатор ДК 021:2015 (CPV) - 15810000-9: Хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби", затвердженої рішенням тендерного комітету №30 від 13.04.2020 року, в розділі "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" в пункті 5 "Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені ст. 17 Закону" в підпункті 5.3 вказано, що "Замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та має відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). В підпункті 3.2 пункту 3 "Відхилення тендерних пропозицій" розділу "Оцінка тендерної пропозиції" вказано, що "Замовником при здійсненні державних закупівель враховано вимоги Закону України "Про санкції", Указу Президента України №549/2015 від 16.09.2015 року "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02.09.2015 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", а саме - замовник не здійснює державні закупівлі товарів, робіт і послуг у юридичних осіб-резидентів іноземної держави державної форми власності та юридичних осіб, частка статутного капіталу яких знаходиться у власності іноземної держави, а також державні закупівлі у інших суб`єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з іноземної держави, до якої застосовано санкції з цим Законом. Якщо учасником торгів подано тендерну пропозицію, але до нього застосовано такі санкції, його пропозиція відхиляється." В підпункті 3.1 цього пункту та розділу йдеться, що тендерна пропозиція відхиляється замовником у разі, якщо учасник не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених ст. 17 Закону №922.

Крім того, частина 6 статті 17 Закону №922 передбачає, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

Аналізуючи вказану тендерну документацію, судом не встановлено наявність меншого ніж встановлений ч. 6 ст. 17 Закону №922 строку для подання переможцем документів.

У тендерній документації мають місце посилання, але вони не прописані в точній відповідності до Закону №922, що носить лише технічний характер, а ніж процесуальний.

Також, суд погоджується з доводами позивача, що визначені порушення у постанові чітко не конкретизовані, мають розбіжності з протоколом про адміністративне правопорушення та із пунктами 1 та 2 Констатуючої частини висновку за результатами моніторингу закупівель від 22.05.2020 року.

Таким чином, належних та допустимих доказів вчинення позивачкою порушень, передбачених Законом №922 відповідачем не надано.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Вказана обставина є безумовною підставою для закриття провадження у справі та скасування оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оцінюючи дії відповідача на відповідність вищевказаним критеріям, суд приходить до висновку, що приймаючи оскаржувану постанову у справі про адміністративне правопорушення, посадовою особою не було дотримано встановленого законом порядку її винесення, у зв`язку із чим підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Розглянувши клопотання представника позивачки про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, з метою забезпечення доступу скаржника до правосуддя, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, вважаю за необхідне поновити апелянту строк на апеляційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин, оскільки в судовому засіданні під час розгляду справи та оголошення постанови вона не була присутня, копію постанови отримала 29 червня 2020 року.

При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 судовий збір, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року складає 2102 гривні. Отже судовий збір при подачі позовної заяви щодо накладення адміністративного стягнення складає 420, 40 гривень.

З огляду на викладене, враховуючи клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору, суд стягує на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби судовий збір у розмірі 420, 40 гривень.

Керуючись ст. ст. 2, 159, 241, 242, 244-246, 250, 262, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, заступника начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченко Анатолія Івановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі - задовольнити у повному обсязі.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 14/30/2020пн від 24.06.2020 року, винесену заступником начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченком Анатолієм Івановичем, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164-14 КУпАП з накладенням на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 1700 грн.

Справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164-14 КУпАП закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби (вул. Канатна, 83, м. Одеса, Одеська область, 65107, ) на користь держави судовий збір у розімірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення строк апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Вступну та резолютивну частину рішення проголошено 17.11.2020 року.

Учасники справи:

Позивачка - ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач - начальник Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області Войченко Анатолій Іванович, адреса: 54001, м. Миколаїв, вул. Спаська, 42-а.

Відповідач - Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, адреса: 54001, м. Миколаїв, вул. Спаська, 42-а; .

Повний текст рішення буде виготовлено 23.11.2020 року.

СУДДЯ: