Справа № 1.380.2019.006465
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2020-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.006465 пров. № А/857/9768/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Матковської З. М.,

суддів Бруновської Н.В., Кузьмича С.М,

при секретарі судового засідання Герман О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 червня 2020 року у справі №1.380.2019.006465 за адміністративним позовом Колективного підприємства «Центр Комплекс» Львівської обласної організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, третя особа - ОСОБА_1 про визнання протиправними і скасування припису та постанови, -

головуючий суддя першої інстанції - Карп`як О.О.

час ухвалення - 16.48 год.

місце ухвалення - м. Львів

дата складання повного тексту 06.07.2020

В С Т А Н О В И В :

Колективне підприємство «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської асоціації інвалідів «Союз організації інвалідів» звернулось із позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.04.2019 року, складений провідним спеціалістом Відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Галянчуком Юрієм Михайловичем, яким зобов`язано Колективне підприємство «Центр Комплекс» усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності і будівельних норм шляхом приведення об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , з розширенням за рахунок надбудови та влаштування балкона у м. Львові» у відповідність до проектної документації; визнання протиправною та скасування постанови начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабака Володимира Ярославовича № 0006-вих-1595/31 від 08.05.2019 року про накладення на КП «Центр Комплекс» ЛОЇ ВОІ СОІУ штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 86445,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23 квітня 2019 позивачу стало відомо про винесення протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови № 0006-вих-1595/31 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.05.2019 року, за порушення, передбачене пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 86445,00 грн. за те, що під час проведення планової перевірки на об`єкті будівництва встановлено, що зазначений об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації. Позивач вважає припис та постанову протиправними з огляду на наступне. Згідно Договору підряду № 24/1 від 24.02.2016 року між позивачем як підрядником і ОСОБА_2 як власником квартири і замовником від імені якої на підставі довіреності діяла ОСОБА_3 , позивач зобов`язувався виконати роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 , з розширенням за рахунок надбудови та влаштування балкона у м. Львові. Однак, без виконання будівельних робіт даний договір було розірвано Додатковою угодою від 10.07.2018 року. Власник вказаної квартири, змінився і новий власник уклав договір підряду з іншим підрядником, який і виконує роботи на об`єкті. Просив позов задовольнити.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 24 червня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.04.2019 року, складений провідним спеціалістом Відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Галянчуком Юрієм Михайловичем, яким зобов`язано Колективне підприємство «Центр Комплекс» ЛОЇ ВОІ СОІУ усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності і будівельних норм шляхом приведення об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , з розширенням за рахунок надбудови та влаштування балкона у м. Львові» у відповідність до проектної документації.

Визнано протиправною та скасовано Постанову начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 0006-вих-1595/31 від 08.05.2019 року про накладення на КП «Центр Комплекс» ЛОЇ ВОІ СОІУ штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 86 445,00 грн.

Стягнуто з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова за рахунок бюджетних асигнувань на користь Колективного підприємства «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської асоціації інвалідів «Союз організації інвалідів» 3842 грн. сплаченого судового збору.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з неповним з`ясуванням обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, тому підлягає скасуванню. Зокрема суть доводів апелянта зводиться до того, що замовником будівництва не було подано до Інспекції повідомлення про зміну генерального підрядника/підрядника, тому відповідно Інспекція не знала про такі зміни та оскаржувані рішення були прийняті відносно позивача по наявним документам. Просить апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Третьою особою ОСОБА_1 поданий відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, а викладені відповідачем в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для його скасування.

В судовому засіданні апеляційного розгляду справи представник апелянта апеляційну скаргу підтримав з підстав, наведених у скарзі, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Інші учасники справи в судове засідання не прибули, хоча належним чином були повідомлені про дату судового засідання. Згідно із ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 06 липня 2016 року було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних за № ЛВ 96 «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові». Замовником вказано фізичну особу ОСОБА_2 , генеральним підрядником вказано КП «Центр Комплекс» ЛОЇ ВОІ СОІУ.

Відповідно з 22 квітня по 23 квітня 2019 року посадовою особою Інспекції, провідним спеціалістом Відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові, Галянчук Юрієм Миколайовичем, було здійснено позапланову перевірку на об`єкт будівництва.

За результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, провідним спеціалістом Відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові, Галянчук Юрієм Миколайовичем, складено Акт від 23.04.2019 № 218, яким встановлено що об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові» не відповідає затвердженій проектній документації, генпідрядною організацією КП «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської асоціації інвалідів «Союз організації інвалідів» здійснено будівництво з відхиленням від проектної документації, а саме: демонтовано існуючі стіни до відм. 0,000 згідно аркуша 4 робочого проекту.

В подальшому провідним спеціалістом Відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові, ОСОБА_4 винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано в тридцятиденний термін з дня отримання припису усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності і будівельних норм, шляхом приведення об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові» у відповідність до проектної документації.

Представником відповідача було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 року, яким виявлено порушення, що об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові» не відповідає затвердженій проектній документації, генпідрядною організацією КП «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської асоціації інвалідів «Союз організації інвалідів» здійснено будівництво з відхиленням від проектної документації, а саме: демонтовано існуючі стіни до відм. 0,000 згідно аркуша 4 робочого проекту, чим порушено ч. 1 ст. 9, абз. 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування». Призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 08 травня 2019 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 08 травня 2019 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова, Цабак В.Я., винесено постанову № 0006-вих-1595/31 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою Колективне підприємство «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської асоціації інвалідів «Союз організації інвалідів» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 86445,00 гривень. Як вказано в оскаржуваній постанові № 0006-вих-1595/31 від 08.05.2019 року, суть правопорушення: «Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири №15-а (розташованої у флігелі будинку) на вул. Соломії Крушельницької, 23 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові», посадовими особами Інспекції ДАБК у м. Львові встановлено, що вищевказаний об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації генпідрядною організацією КП «Центр Комплекс» ЛОАІ ВОІ СОІУ здійснено будівництво з відхиленням від проектної документації, а саме: демонтовано існуючі стіни до відм. +0.000 (згідно аркуша 4 робочого проекту), чим порушено ч. 1 ст. 9, абз. 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування».

Не погоджуючись з правомірністю дій відповідача щодо складання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови №0006-вих-1595/31 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.05.2019 року, Колективне підприємство звернулось до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що після зміни замовника об`єкта будівництва, позивач вже не є виконавцем робіт на об`єкті будівництва у зв`язку з розірванням договору.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

Спірні у цій справі правовідносини врегульовані, зокрема, Законами України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон № 208/94-ВР), «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затверджений Постановою КМ України №533 від 23.05.2011 року (далі - порядок №553).

За змістом статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підстави для здійснення позапланових заходів визначені статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, крім іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначено Законом України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 р. № 687-XIV.

Згідно з статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно абзацу 4 частини 1 статті 27 Закону № 687-XIV замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані: обирати виконавців робочої документації для будівництва з додержанням вимог статті 8 цього Закону.

Статтею 8 «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об`єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту; Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об`єкта архітектури.

За приписами абзацу 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів.

В свою чергу, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон №877-V.

За визначенням статті 1 вказаного Закону заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Заходи контролю, відповідно до частини четвертої статті 2 Закону №877-V здійснюються, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Згідно з положеннями частин 10-12 статті 4 Закону №877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом. Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи. Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання).

Перелік розпорядчих документів органів державного нагляду (контролю) визначено статтею 7 Закону №877-V, частинами першою, п`ятою - сьомою якої передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, на підставі якого, у разі виявлення порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

При цьому, за змістом статті 8 Закону №877-V, орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, в тому числі, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом.

Своєю чергою, за правилами частини другої наведеної правової норми Закону №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані, окрім іншого, повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом, а також дотримуватися встановлених законом принципів, вимог та порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Разом з тим, як передбачено статтею 10 Закону №877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, в тому числі: вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо (зокрема, державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю)); вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає й Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затверджений Постановою КМ України №533 від 23.05.2011 року (далі - порядок №553).

Відповідно до пункту першого цього Порядку, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до п.8 Порядку №553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема: ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п.3 Порядку №244, штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти до висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 06 липня 2016 року було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних за № ЛВ 96 «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові».

За Договором підряду № 24/1 від 14 лютого 2016 року замовником об`єкта будівництва є фізична особа ОСОБА_2 , а підрядником є КП «Центр Комплекс» ЛОЇ ВОІ СОІУ.

Відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 10 липня 2018 року ОСОБА_2 продала, а ОСОБА_1 купила квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до додаткової угоди про розірвання договору підряду №24/1 від 10.07.2018, ОСОБА_2 та підрядник КП «Центр комплекс» ЛОАІ ВОІ СОУІ уклали додаткову угоду, у зв`язку з істотною зміною обставин дійшли згоди про розірвання договору підряду №24/1 від 24.02.2016 з моменту підписання додаткової угоди.

Відповідно до повідомлення поданого ОСОБА_1 20 червня 2019 року, остання є замовником об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові».

Отже, суд першої інстанції вірно встановив, що на момент перевірки позивач не є підрядником по об`єкту «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові».

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про архітектурну діяльність», суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування;

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до п.8. ч.3 ст.2 вказаного Закону, суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення - виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, частина 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначає відповідальність суб`єктів містобудування, які виконують будівельні роботи.

Наведені вище та встановлені судом обставини свідчать про те, що позивач не є суб`єктом містобудування, який виконує будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштуванням балкону у місті Львові», оскільки після зміни замовника об`єкта будівництва, він вже не є виконавцем робіт на об`єкті будівництва у зв`язку з розірванням договору.

Таким чином, як наслідок, відповідачем протиправно застосовано до позивача штраф та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, що є предметом оскарження у даній справі.

Що стосується доводів апелянта про те, що згідно п. 14 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747) у разі зміни генерального підрядника чи підрядника (якщо підготовчі або будівельні роботи здійснюються без залучення субпідрядників), у разі зміни/присвоєння адреси об`єкта будівництва під час реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна замовник (його уповноважена особа) повідомляє органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі зміни письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет та 20.06.2019р. ОСОБА_1 подала повідомлення про зміну замовника реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштування балкона у м. Львові, однак не повідомила про зміну генерального підрядника, колегія суддів зазначає наступне.

Пункт 14 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747), в редакції, на яку покликається у апеляційній скарзі Відповідач діє з 01.07.2019р., що зокрема випливає з п. 7 Постанови Кабінету Міністрів України від 27.03.2019р. № 367 «Деякі питання дерегуляції господарської діяльності», у якому вказано, що пункт 9 змін, затверджених цією постановою (зміни до п. 14 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт), набирає чинності з 1 липня 2019 року.

Отже, на час подання третьою особою повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт, що мало місце 20.06.2019р., у третьої особи не було законодавчих підстав подавати у цьому повідомленні інформацію щодо зміни підрядника.

Таким чином, враховуючи наявність доказів розірвання 10.07.2018р. договору підряду без виконання будівельних робіт, та враховуючи підтвердження замовником факту, що позивач будівельні роботи не виконував, висновки відповідача щодо притягнення позивача до відповідальності за дії, яких позивач не вчиняв є необґрунтованими та безпідставними, відповідно припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.04.2019 року та постанова від № 0006-вих-1595/31 від 08.05.2019 року, є протиправними та підлягають скасуванню.

Що стосується доводів апелянта про те, що протокол про порушення у сфері містобудування було складено в присутності керівника Колективного підприємства «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України», який відмовився від підпису протоколу та від отримання примірника такого протоколу, то колегія суддів апеляційного суду вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки такі складалися відповідачем 23.04.2019р., а договір підряду з позивачем було розірвано 10.07.2018р.

За таких умов, 23.04.2019р. керівник Колективного підприємства «Центр Комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» не лише не мав жодних підстав перебувати на об`єкті: реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок надбудови та влаштування балкона у м. Львові, але й не мав підстав не повідомити особу, яка нібито в його присутності складала протокол про адміністративне правопорушення, про те, що КП «Центр Комплекс» немає відношення до об`єкту.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Перевіривши правомірність прийняття відповідачем оспорюваних припису та постанови згідно до вимог ч.2 ст.2 вказаного Кодексу, суд приходить до висновку, що при прийнятті останніх відповідач діяв не у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), у зв`язку із чим такі підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 червня 2020 року у справі №1.380.2019.006465 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді Н. В. Бруновська
С. М. Кузьмич
Повне судове рішення складено 23.11.2020.